# data[].attributes.attachment_link.description
Þetta vefsvæði notar vafrakökur á vefsvæði sínu til þess að bæta upplifun notenda og eðlilega virkni á vefnum. Vafrakökur eru notaðar í ýmsum tilgangi, þar á meðal til þess að bæta virkni vefsvæða, tryggja gæði efnis sem þar er að finna og til þess að halda utanum tölfræði um notkun vefsvæðis og greiningar byggðar á þeim.

# data[].attributes.body
Vatnslindirnar á Flúðum eru frá Blálæk, Lindum, úr Tanki í Berghil, i tanki í Ásatúni og að Langholti.https://holbaek.dk/borger/teknik-og-miljoe/vand/drikkevand/Pris for AFLØB pr. m³ 40,00kr./m³ Vandafledning efter forbrug

32,00

kr./m³ Moms 25%

8,00

kr./m³ I alt, inkl. moms

40,00

kr./m³

Pris for VAND pr. m3

17,53

kr./m³ Vandforbrug

6,65

kr./m³ Grundvandskrone *

1,00

kr./m³ Statsafgift på vand

6,37

kr./m³ I alt, ekskl. moms

14,02

kr./m³ Moms 25%

3,51

I Danmark er vandtabet opgjort til at være 7,8 procent på landsplan. Til sammenligning tabes der i mange lande mellem 30 og 60 procent af det behandlede vand på vej ud til kunderne. Det er et enormt spild af både rent vand og de ressourcer, som er blevet brugt på at hente vandet op, behandle og pumpe det ud.

kr./m³ I alt, inkl. moms

17,53

kr./m³

https://www.visindavefur.is/svar.php?id=50312

https://vandetsvej.dk/faglig-viden/vandforbrug/grundviden/fakta-om-vandforbrug-danmark

# data[].attributes.body
Social bæredygtighed handler om, hvordan menneskelige faktorer kan være med til at skabe et bæredygtigt samfund, der tager hånd om menneskers liv gennem værdier såsom lighed, retfærdighed og trivsel.

https://nordfyns.nu/hvad-er-social-baeredygtighed/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du har måske hørt om begrebet social bæredygtighed, og med god grund. Social bæredygtighed er nemlig en vigtig faktor for at kunne skabe et bæredygtigt samfund. Det er derfor vigtigt at implementere tiltag, som fremmer den sociale bæredygtighed på et globalt niveau. I den forbindelse har FN dedikeret hele 7 af de 17 Verdensmål til at sikre social bæredygtighed på et globalt plan. Disse inkluderer:

Med disse mål er FN's medlemslande forpligtet til at arbejde mod en mere social bæredygtig fremtid.

Socialt bæredygtige lokalsamfund

Verdensmålene kan også inspirere os på et lokalt plan og kan drive os til at bidrage til den sociale bæredygtighed i samfundet. På Nordfyns Højskole vil du opleve, hvordan vi forsøger at engagere vores elever for den sociale bæredygtighed gennem et fokus på fællesskaber og læring. Oplev blandt andet, hvordan fag som kan give dig et indblik i social lighed og retfærdighed, eller udforsk dine innovative evner og mærk, hvordan samarbejde og fællesskab spiller en essentiel rolle for bæredygtighed med faget Climate Action . Som en institution forsøger vi desuden at kreere et lærerigt miljø, hvor lighed og trivsel er i centrum. På den måde er du som elev på Nordfyns Højskole med til at skabe et bæredygtigt lokalsamfund. Tag del i WorldCampNordfyn hvor vi har fokus på det "glokale" samfund. Her lærer du hvordan dine lokale handlinger også er med til at styrke global bæredygtighed.

3 måder du kan styrke den sociale bæredygtighed

Ønsker du at fremme social bæredygtighed? I så fald har du et hav af muligheder for at styrke din personlige indsats. Vi har her samlet 3 måder, hvorpå du kan bidrage til en social bæredygtig fremtid:

1. Vær politisk aktiv: Politisk aktivitet er en god måde at styrke den sociale bæredygtighed på. Ved at blive en del af et politisk fællesskab har du nemlig mulighed for at få politisk indflydelse og samtidig skabe relationer for livet ved at være omkring mennesker med samme engagement.

2. Spred budskabet: For at kunne skabe forandring er det vigtigt, at vi alle handler. Du kan derfor med god grund sprede budskabet om social bæredygtighed og skabe engagement og interesse blandt andre. Vi står nemlig stærkest, når vi står sammen.

3. Vær kritisk: Det er vigtigt at tænke kritisk - også i debatten om social bæredygtighed. Sky derfor ikke fra at stille kritiske spørgsmål og komme med inputs til forbedring.

Social bæredygtighed i praksis

For at kunne sikre en social bæredygtig fremtid er det vigtigt, at vi alle yder en indsats. Det gælder både organisationer, virksomheder og den enkelte. På Nordfyns Højskole lægger vi stor vægt på at skabe fællesskaber, hvor vi som individer styrker hinanden. Det gør vi både i og uden for undervisningen, hvor vi forsøger at skabe forståelse for hinanden med både teoretiske og praktiske tilgange. Oplev blandt andet vores fag Praktisk Bæredygtighed , hvor du ikke blot vil blive faglig klog på bæredygtighed, men også vil få en række praktiske værktøjer til at føre dine bæredygtige og innovative ideer ud i livet.

Tag del i en social bæredygtig fremtid

Som elev på Nordfyns Højskole vil du blive del af den grønne udvikling. Social bæredygtighed ligger nemlig i vores DNA, og værdier som lighed, demokratisk dannelse og livsduelighed er en integreret del af dét at være elev på Nordfyns Højskole. Med et øget fokus på inklusion og diversitet, forsøger vi at danne mennesker, som trives i, og gavner af, samspillet mellem individualitet og fællesskab. På den måde skaber vi ikke blot rammer for en social bæredygtig institution, men sender også vores elever ud i verden med lyst og kompetencer til at kunne fremme den sociale bæredygtighed andre steder.

Bliv klog på social bæredygtighed på Nordfyns Højskole

På Nordfyns Højskole går social bæredygtighed og klimabevidsthed hånd i hånd. Vi bestræber os nemlig på at være en bæredygtig højskole, hvor vi både sørger for at reducere vores klimaaftryk og at fremme den sociale bæredygtighed. Det gør vi ved at tænke globalt og handle lokalt. På Nordfyns tilbyder vi en række fag, som kan styrke din viden og interesse for social bæredygtighed. Samtidig har vi sørget for, at der er rig mulighed for, at du kan prøve kræfter med bæredygtighed i din fritid. Det har vi gjort gennem en række initiativer, såsom vores fælles køkkenhave og vores helt egen genbrugsbutik. Kom og oplev, hvordan du kan blive en del af et bæredygtigt fællesskab.

Er du nysgerrig på vores bæredygtige faciliteter eller vil du høre mere om hverdagen på Nordfyns Højskole, så allerede i dag eller book en fremvisning .

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er social bæredygtighed? - Sådan styrker du den

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær om social bæredygtighed og hvordan menneskelige faktorer kan være med til at skabe et bæredygtigt samfund på Nordfyns Højskole.

# data[].attributes.body
Sjálfbærni er þegar maður getur lifað á auðlindum, og getur einnig endurnýtt þær fyrir komandi kynslóðir.

# data[].attributes.body
Miljømæssig bæredygtighed.

Social bæredygtighed.

Økonomisk bæredygtighed.

https://www.svanemaerket.dk/forbruger/baeredygtighed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Begrebet bæredygtighed dukker op i mange sammenhænge. Men hvad betyder bæredygtighed egentlig?

Mere bæredygtig livsstil. Mere bæredygtig mode. Mere bæredygtigt byggeri. Mere bæredygtig produktion. Mere bæredygtige investeringer. Mere bæredygtige løsninger. Bæredygtighedsmål.

Begrebet bæredygtighed dukker op i mange forskellige sammenhænge, og bliver brugt bredt. Derfor er der ikke noget at sige til, hvis du synes, det er svært at få styr på begrebet.

Bæredygtig udvikling blev i 1980'erne første gang defineret som:

" ... en brug af jordens resurser, der skaber balance mellem udnyttelse og beskyttelse, så vi ikke ødelægger vores livsgrundlag. En bæredygtig udvikling skal sikre menneskenes nuværende behov uden at forringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres".

Og når vi i dag taler om miljømæssig bæredygtighed, handler det kort fortalt om at passe bedre på jorden, så den ikke tager skade af den måde, vi lever på. Det vil sige at skabe de bedst mulige betingelser for mennesker og miljø - både nu og i fremtiden. Og det kan vi alle sammen være med til. De valg, vi træffer hver dag, har nemlig betydning og konsekvenser for jorden og dermed også for fremtidige generationer.

Tre former for bæredygtighed

Overordnet skelner man typisk mellem tre former for bæredygtighed - her kan du se, hvad de kort fortalt handler om:

Miljømæssig bæredygtighed: At passe på jorden, så den ikke tager skade af den måde, vi lever på. Det vil sige om at skabe de bedst mulige betingelser for mennesker og miljø - både nu og i fremtiden.

Social bæredygtighed: At sikre social retfærdighed.

Økonomisk bæredygtighed: At have styr på økonomien - også på længere sigt.

Et holistisk mærke

Bæredygtighed kræver, at vi tænker helhedsorienteret. Her har Svanemærket den fordel, at det ser på hele produktets rejse - til gavn for mennesker, miljø og jordens ressourcer.
Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Miljømæssig bæredygtighed handler om at passe bedre på jorden. Se efter Svanemærket, hvis du gerne vil have en mere bæredygtig hverdag. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verdenshavene - deres temperatur, kemi, strøm og liv - driver de globale systemer, som gør Jorden beboelig for mennesker. Håndteringen af denne livsvigtige ressource er afgørende for menneskeheden som helhed, men også for afbødningen af klimaforandringernes konsekvenser.

Over tre milliarder menneskers levebrød er afhængig af biodiversiteten i hav- og kystområder. Men i dag bliver der overfisket med omkring 30 procent, hvilket er langt over det niveau, hvor fiskebestandene kan reproducere bæredygtigt.

Verdenshavene absorberer omkring 30 procent af den CO2, der produceres af mennesker, og der er sket en stigning i havforsurning på 26 procent siden starten af den industrielle revolution. Havforurening, som hovedsagligt stammer fra landbaserede kilder, er ved at nå et alarmerende niveau. I gennemsnit er der 13.000 stykker plastikaffald på hver kvadratkilometer i havet.

Verdensmålene for bæredygtig udvikling skaber en ramme for bæredygtig forvaltning og beskyttelse af havene og kystnære økosystemer i forhold til landbaseret forurening og adresserer påvirkningerne af havforsuring. Bedre bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havbaserede ressourcer gennem international lovgivning vil også bidrage til at afbøde nogle af de udfordringer, som vores verdenshave står overfor.

Livet i havet er et af 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. En integreret tilgang er afgørende for fremskridt på tværs af de forskellige mål.

Verdensmål 14 i delmål og indikatorer

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdenshavene - deres temperatur, kemi, strøm og liv - driver de globale systemer, som gør Jorden beboelig for mennesker. Håndteringen af denne livsvigtige ressource er afgørende for menneskeheden som helhed, men også for afbødningen af klimaforandringernes konsekvenser. Over tre milliarder menneskers levebrød er afhængig af biodiversiteten i hav- og kystområder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FN's Verdensmål består af 17 mål og 169 delmål og er den til dato mest ambitiøse globale udviklingsdagsorden.

FN's Verdensmål for bæredygtig udvikling blev vedtaget af verdens stats- og regeringsledere på FN topmødet i New York den 25. september 2015. Det markerede en hidtil uset ambitiøs og transformativ udviklingsdagsorden. Målene trådte i kraft den 1. Januar 2016 og skal frem til 2030 sætte os kurs mod en mere bæredygtig udvikling for både mennesker og planeten, vi bor på.

17 Verdensmål

Verdensmålene udgør 17 konkrete mål og 169 delmål, som forpligter alle FN's 193 medlemslande til helt at afskaffe fattigdom og sult i verden, reducere uligheder, sikre god uddannelse og bedre sundhed til alle, anstændige jobs og mere bæredygtig økonomisk vækst.

De fokuserer ligeledes på at fremme fred og sikkerhed og stærke institutioner, og på at styrke internationale partnerskaber.

Den nye dagsorden anerkender således, at social, økonomisk og miljømæssig udvikling, fred, sikkerhed og internationalt samarbejde er tæt forbundne, og at det kræver en integreret indsats at opnå holdbare udviklingsresultater.

Fortsættelse af 2015-målene

De nye verdensmål for bæredygtig udvikling (Sustainable Development Goals (SDGs)) bygger videre på de otte såkaldte 2015-mål (Millennium Development Goals (MDGs)), som havde deadline ved udgangen af 2015.

2015-målene har vist os, at det er muligt at opnå resultater, hvis den politiske vilje er tilstede, og vi opstiller klare mål og prioriterer vores ressourcer derefter.

Modsat hvad mange tror, er der opnået betydelige fremskridt de sidste 20 år. Siden 1990 er fattigdommen i verden faldet med næsten 75%, ni ud af ti børn i udviklingslandene indskrives i dag i skole, og dobbelt så mange børn overlever deres fem års fødselsdag. 45% færre kvinder dør i forbindelse med graviditet eller fødsel, to milliarder mennesker har fået adgang til forbedret drikkevand, og millioner af menneskeliv er blevet reddet på grund af bedre forebyggelse og behandling af smitsomme sygdomme som malaria, tuberkulose og HIV/AIDS.

De ny verdensmål vil færdiggøre 2015-målene og gå endnu længere. De vil én gang for alle udrydde fattigdom og sult i verden, og de vil i langt højere grad fokusere på bæredygtighed. Alle har ret til et værdigt liv, og vi har i dag den fornødne viden, teknologi og ressourcer til at gøre det muligt.

Universelle mål

De nye verdensmål vil gælde for alle lande - både rige og fattige - med højde for landenes forskellige udgangspunkt. De store udfordringer, vi står overfor i dag, som bl.a. social, økonomisk og politisk marginalisering, stigende ungdomsarbejdsløshed, ulighed, fattigdom, fødevareusikkerhed, mangel på, eller ulige adgang til grundlæggende naturressourcer, miljøforurening, klimaforandringer og ikke-lydhøre regeringer. De er alle nationale udfordringer med store regionale og globale konsekvenser, og er derfor nødvendige at løse i fællesskab.

Verdensmålene er resultatet af tre års diplomatisk arbejde, som fik startskud ved Rio+20 topmødet i 2012. De er baseret på den mest omfattende og gennemsigtige globale konsultationsproces i FN's historie. Udover den mellemstatslige Åbne Arbejdsgruppe, FN Generalsekretærens Høj-niveau Panel af Eminente Personer, bidrag fra civilsamfundet, privatsektoren og FN systemet, er der gennemført over hundrede nationale og elleve globale tematiske konsultationer, samt en direkte online survey MyWorld, hvor mere end ti millioner mennesker verden over har givet deres mening til kende. Den omfattende konsultationsproces har sikret offentlig indflydelse og bredt ejerskab, som er afgørende elementer, når den nye dagsorden skal omsættes til handling over de kommende 15 år.

Du kan læse mere om hvert enkelt af verdensmålene for bæredygtig udvikling nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er FN's Verdensmål for bæredygtig udvikling? FN's Verdensmål består af 17 mål og 169 delmål og er den til dato mest ambitiøse globale udviklingsdagsorden. FN's Verdensmål for bæredygtig udvikling blev vedtaget af verdens stats- og regeringsledere på FN topmødet i New York den 25. september 2015.

# data[].attributes.body
Sæl

Já ég myndi segja það.

en við erum ekki með neina gildandi sjálfbærni stefnu.

við stuðlum að eðlilegri hringrás með því að skila til baka í náttúruna efni sem við tökum úr henni og jafnframt gerum hana betri og ríkari til ræktunar fyrir komandi kynslóðir.

við ræktum árlega strandreyr í 150 hekturum sem bindur Co2 sem við eyðum í andrúmsloftið úr fyrirtækinu okkar

Við flokkum okkar rusl eftir reglum samfélagsins.

Við hvetjum okkar erlenda starfsfólk að taka þátt í samfélaginu til að efla það í heild.

en allt þetta má bæta og gera betur.

# data[].attributes.body
I forhold til byer og arkitektur handler social bæredygtighed om at sikre inklusion og diversitet, boligtilbud til alle samt skabe trygge omgivelser.

# data[].attributes.body
Bæredygtigt tøj er dyre end ikke bæredygtigt tøj. Ikke bæredygtigt tøj kosterlidt at producere, sælges billigere og arbejderne har oftes dårlige vilkår, fx små børnearbejdere.

I forhold til bæredygtigt tøj hvor arbejdere har gode vilkår og koster mere end ikke bæredygtigt tøj.

Kilde: Lena

# data[].attributes.body
https://fludir-my.sharepoint.com/:x:/r/personal/08-sigridur_fludaskoli_is/_layouts/15/doc2.aspx?sourcedoc=%7BFF6B8FB5-0316-4669-8B76-EACC23F611F6%7D&file=Book.xlsx&action=editnew&mobileredirect=true&wdNewAndOpenCt=1707211320576&ct=1707211320988&wdOrigin=OFFICECOM-WEB.START.NEW&wdPreviousSessionSrc=HarmonyWeb&wdPreviousSession=d820e61f-2601-4c3b-8b05-2fa4257c541f&cid=e2d801c6-92b9-4699-8280-8d6950c87e13

# data[].attributes.body
Flúðir: A truck goes to the septic tanks around the county and empties them, removes all the slam. After that they drive to a factory where they clean the slam and process it so its good to go to the mountains and the highlands for spreading so the grass will grow sooner for summer.

Roskilde:Det starter med at blive soteret i en rest, hvor de strørre ting bliver soteret fra. Så kommer det vidre hen i et sandfang hvor sandet ryger til bunds. Derefter kommer det hen i bundfælning hvor at fedtet så kommer op i toppen og slam ryger til buns, og så vidre til den rådende tank. Efter det så kommer det biologiske filtre hvor vandet bliver rendset af bakterier som nitrogen og fosfat og så kommer det vidregående rensning hvor vandet bliver renset mere. Til sidst bliver der pumpet oxygen ind i vandet så det helt rent

# data[].attributes.body
The process in Roskilde

# data[].attributes.body
1. Við vitum það ekki í raun því það er mjög háð allskonar mati. Við erum að vinna samantekt á sjálfbærniskýrslu fyrir fyrirtækið þar sem við reynum að meta eftir bestu getu hvar við stöndum hvað varðar sjálfbærni. Sjálfbærni fyrir okkar fyrirtæki snýst um að við öxlum ábyrgð á okkar rekstri og höfum uppbyggileg áhrif á umhverfi, stjórnarhætti og samfélagið.

2. Við teljum okkur vera ábyrgt fyrirtæki sem axlar ábyrgð á umhverfissporum okkar og vöndum alla stjórnarhætti og styðjum samfélag okkar og nærumhverfi eins og við getum. Erum t.d. með Vottað stjórnkerfi samkvæmt ISO 9001 og fáum ef allt gengur eftir umhverfisvottun núna eftir tæplega ár.

3. Fyrir fyrirtæki af okkar stærð er að verða skylda að skila inn sjálfbærniskýrslu um sjálfbærni til endurskoðanda svipað og önnur bókhaldsgögn. Mjög stór viðskiptatækifæri eru fyrir okkur að sýna fram á að við stöndum okkur vel í sjálfbærni og því sjálfsagt og eðlilegt að fylgja því fast eftir eins og við gerum í dag.

# data[].attributes.body
Nei við erum ekki sjálfbær

Fjölmargar leiðir eru í boði til að auka sjálfbærni. Ungt fyrirtæki þarf að taka bita sem það ræður við og smátt og smátt komast á þann stað í rekstrinum að hann se sem best sjálfbær. Þær leiðir sem við munum skoða fyrst til að einbeita okkur að er m.a.:

- Umhverfisvænni umbúðir á okkar eigin vörum.

- Hvetja til umhverfis vitundar meðal starfsmanna. Leiðbeina og útvega áhöld og leiðir til að létta undir.

- Fagna fjölbreytileika og jafna kynjahlutföll.

- Vera heilsueflandi vinnustaður.

- Minnka kolefnisspor.

- Rafvæðing bílaflota fyrirtækisins.

- Taka flokkun sorps föstum tökum. Stuðla að fræðslu og endurfræðslu. VIðhalda flokkun og aðlaga eftir fremsta megni.

Augljóslega væri hægt að nefna til fjölmörg önnur atriði sem verður unnið að hægt og rólega.

Kær kveðja Ragnhildur og Bessi - Þvottur & lín