# data[].attributes.body
Her kan eleverne bl.a. øve sig i at bruge AppWriter og træne stavningen.

# data[].attributes.headline
Nyt materiale styrker ordblindes læsestrategier med LST

# data[].attributes.subject
Nyt materiale styrker ordblindes læsestrategier med LST

# data[].attributes.body
Det første materiale i Danmark, der giver mulighed for en systematisk afdækning af læse- og skriveteknologiske strategier i forbindelse med læsning. Det er afprøvet i projektet med mellemtrinselever over hele landet og deres mentorer

# data[].attributes.attachment_link.description
Læsesucces for ordblinde børn – et tværfagligt samarbejde om ordblinde børns læseudvikling er et landsdækkende projekt, der gennemføres i samarbejde med 12 skoler fra 12 kommuner og landets seks professionshøjskoler.
Projektet er særlig målrettet ”dobbeltudfordrede børn”, det vil sige ordblinde bør…

# data[].attributes.headline
Eksamen og prøver på særlige vilkår - Indstilling af CD-Ord og IntoWords

# data[].attributes.subject
Eksamen og prøver på særlige vilkår - Indstilling af CD-Ord og IntoWords

# data[].attributes.body
Regler og retningslinjer ved eksamen og prøver på særlige vilkår.

# data[].attributes.body
Ordblindetesten kan udpege elever med ordblindhed fra marts 3. klasse og op i grundskolen, på ungdomsuddannelser, videregående uddannelser samt voksenuddannelser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed er en internationalt anerkendt diagnose. Ordblindetesten bygger på viden om de specifikke læse- og stavevanskeligheder, der karakteriserer ordblindhed. Ordblindetesten giver en sikker og ensartet identifikation af ordblindhed.

Ordblindetesten kan være med til at sikre, at ordblinde personer får mere smidige overgange mellem uddannelser og uddannelsesniveauer.

Bruges kun ved mistanke

Ordblindetesten er et redskab til at identificere ordblindhed blandt elever, studerende og kursister, som viser tegn på ordblindhed. Personen skal derfor kun testes, hvis der er mistanke om ordblindhed.

Testen skal medvirke til at sikre, at ordblinde personer kan deltage ligeværdigt i skole, uddannelse og arbejdsliv på trods af deres læsevanskeligheder.

Bruges kun af fagpersoner

Ordblindetesten kan kun anvendes af fagpersoner med viden om læsning og læsevanskeligheder, som samtidig har fået en grundig indføring i, hvordan testen anvendes.

Det er skolelederen på den enkelte skole/institution, som vurderer, hvilke personer, der skal testes med Ordblindetesten. Og det er skolelederens ansvar at udpege den eller de læsevejledere/testvejledere, der har kompetence til at varetage funktionen som testvejleder til test med Ordblindetesten.

Faktaboks

5-7 procent af befolkningen er ordblinde.

Mennesker med ordblindhed har vanskeligheder med at lære at læse skrevne ord, fordi de har svært ved at forbinde bogstaver med deres lyde.

Ordblindetesten kan anvendes fra marts 3. klasse og op i grundskolen, på ungdomsuddannelser, videregående uddannelser samt voksenuddannelser.

Ordblindetesten er udviklet af ministeriet i samarbejde med Socialstyrelsen, Center for Læseforskning, Københavns Universitet og Skoleforskningsprogrammet, IUP, Aarhus Universitet.

Ordblindetesten er finansieret af Styrelsen for Undervisning og Kvalitets midler til udviklingsprojekter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindetesten - en national ordblindetest

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er en internationalt anerkendt diagnose. Ordblindetesten bygger på viden om de specifikke læse- og stavevanskeligheder, der karakteriserer ordblindhed. Ordblindetesten giver en sikker og ensartet identifikation af ordblindhed. Ordblindetesten kan være med til at sikre, at ordblinde personer får mere smidige overgange mellem uddannelser og uddannelsesniveauer.

# data[].attributes.body
Matematiklærere fra ti af danmarks ordblindeefterskoler har gennem et treårigt projekt sammen med Pernille Pind, udviklet dette matematikmateriale med fokus på ordblinde unge i talvanskeligheder.

# data[].attributes.headline
Prøve på særlige vilkår - særligt for ordblinde - Undervisningsministeriet

# data[].attributes.subject
Prøve på særlige vilkår - særligt for ordblinde - Undervisningsministeriet

# data[].attributes.body
Justering til vejledning om prøve på særlige vilkår

# data[].attributes.body
Særlige prøvevilkår og fritagelse fra folkeskolens prøver

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Er du dum eller fræk?". Sådan plejede Simon Skov Fougt i spøg at spørge sine elever, når de spillede bordfodbold i timerne i stedet for at lave gruppearbejde.

Han har det på samme måde i dag som læseforsker, når undervisningsminister Mattias Tesfaye (S) undskylder over for eleverne, at skolen i teknologibegejstring har frarøvet dem evnen til at fordybe sig.

"Jeg synes egentlig, at Tesfaye tager fornuftige ting op i sin tilgang til skolen. Men når han tørrer elevernes bekymrende læseresultater af på corona og digitalisering, så kan jeg ikke lade være med at spørge seriøst, om han er dum eller fræk - altså at han enten ikke ved det, eller at han taler mod bedre vidende", siger han og fortsætter:

"Han fralægger sig jo det ansvar, han bærer som en del af Socialdemokratiet, der begik den største skolepolitiske skandale i nyere tid".

Derfor er det gået galt

Simon Skov Fougt lægger ikke fingrene imellem, når han med sikker pen og tale forklarer, hvordan det går med læsningen, hvorfor og hvem der er med til at bære ansvaret.

Men han har også noget at have sine holdninger i. Efter 12 år som folkeskolelærer, fem år som lektor på læreruddannelsen og en ph.d. om lærerkompetenceudvikling, er han i dag lektor i literacy research ved Nationalt Center for Skoleforskning, DPU/AU, og national forskningsleder på den store læseundersøgelse Pirls.

Derfor har folkeskolen.dk/dansk bedt ham give perspektiv og forklaringer på de nyeste læseresultater, der kom i december med Pisa.

De svage læsere har nået udskolingen

Så allerførst: Kan vi regne med, at pisaresultaterne, der kom i december, giver et retvisende billede af danske børns læsekompetencer, når de efter flere års fremgang pludselig dropper fra 501 til 489 point?

"Jeg har tidligere været skeptisk over for læseresultaterne fra Pisa, fordi det undrede mig, at det gik så godt i Pisa 2018, når jeg sammenholdt det med udviklingen i Pirls 2011, 2016 og 2021. Men det her giver mig en indikation af, at Pisa også kommer med resultater, vi kan stole på".

"For resultaterne bekræfter det, jeg var bange for, var ved at ske", siger han.

"Jeg kan ikke sige præcis, hvornår kurven er knækket, men..."

Her stopper vi lige op og rekapitulerer, så vi får rammerne for de to læseundersøgelser helt præsente.

Pisa gennemføres hvert fjerde år af OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) blandt 15-årige, hvor Danmark har været med siden 2002. Her har elevernes læseresultater efter et tidligt fald, bevæget sig støt opad indtil i år, hvor de dykkede.

Pirls måler læseudviklingen blandt 4. klasser og gennemføres hvert femte år af IEA, som er en organisation af forskningsinstitutioner, hvor DPU er med. Her har Danmark været med siden 2006, og de seneste to gange er resultaterne gået tilbage.

"Når jeg ser på læseresultaterne fra de to undersøgelser, så tror jeg godt, jeg kan forklare udviklingen. Det gik fremad med læsningen indtil 2011, og jeg kan ikke sige præcis, hvornår kurven er knækket, men det viser sig første gang i Pirls. Det undrede mig, at det gik så godt i Pisa 2018, men det er jo nok 'efterslæbet' i positiv forstand på elever, som lå højt i Pirls 2011".

"Det, vi ser nu, er, at den tendens, der kom nedefra i Pirls, er nået op til udskolingseleverne", forklarer han.

Oveni det kommer så, at Pisa-undersøgelsen giver endnu en bekymringsrynke i læseforskerens pande.

"I Pirls har vi en stabil top, men i den nye Pisa-undersøgelse falder resultaterne også for de bedste læsere. Det sætter virkelig alarmklokkerne i gang", siger han.

6 faktorer har forringet læsningen

Når vi så har stadfæstet, at resultaterne faktisk måler rigtigt, hvad er så Simon Skov Fougts forklaring på, at det er gået så dårligt, når det ellers så ud til at gå den rigtige vej efter årtusindskiftet?

Hans korte forklaring er: "Det er et sammensurium af mange ting, der har forringet vores skole".

Vil man have den længere forklaring, hvor han både kalder ministeren for en klaphat og vender pegefingeren mod hjemmene med ordene, at "læsning er filen fløjtemig først og fremmest er et forældreansvar", så er der seks faktorer at tage højde for.

"Vi kan starte med fjernelsen af lærernes arbejdstidsaftale - og ja, jeg kalder ministeren en klaphat - for som socialdemokrat har han lidt poppet sagt været med til at halvere lærernes forberedelsestid, og det har helt sikkert ikke gavnet muligheden for at gennemføre god danskundervisning".

Næste punkt er reformen af læreruddannelsen i 2013.

"Det er simpel matematik. Da jeg var ansat på læreruddannelsen, var linjefaget i dansk på 70 ects-point. Det blev lavet om til 40, altså næsten en halvering. Så de nye dansklærere er fundamentalt dårligere uddannet", siger han og tilføjer:

"Argumentet var, at de skulle specialisere sig i små eller store elever, og det er jo meget fornuftigt, men realiteten er, at de lærerstuderende får langt mindre undervisning", siger han.

Oveni i det peger Simon Skov Fougt på skolebibliotekaruddannelsen, som blev lukket i 2014.

"På et tidspunkt, hvor man var i gang med at styrke børns læsning, fjerner man skolebibliotekarerne og gør dem til generalister i stedet for specialister".

"Det giver sig selv, at hvis du har en elev, der har svært ved at læse, så kræver det kompetencer at vejlede. Problemet er, at vi har fjernet mange af de voksne på skolerne, der var specialister. Ubemandede biblioteker er fint for mig, men ikke for læsesvage elever - og slet ikke hvis deres forældre heller ikke er vant til at gå på biblioteket".

"Det er latterligt at sige, at det er en skærmproblematik alene"

Mattias Tesfaye har peget på corona og digitalisering som mulige årsager til læse-dykket.

Simon Skov Fougt anerkender gerne, at begge dele har haft indflydelse. Men et følgestudie på Pirls viser, at landene er faldet cirka 1 point pr måneds nedlukning, så det kan slet ikke forklare faldet i sig selv. Digitaliseringen er en mere kompleks størrelse.

"Man har haft en teknologifetichisme, hvor alt skulle være digitalt uden opmærksomhed på kvaliteten. Det giver sig selv, at det ikke er kvalitet, at eleverne sidder for sig selv og laver repetitive opgaver på en computer uden menneskelig feedback".

"Når du så kombinerer det med læringsmålstyranniet og læringsplatformene, hvor eleverne bliver præsenteret for det samme i alle fag, og litteratur bliver reduceret til de små uddrag, der kan læses på platformen i stedet for fordybelsen i hele tekster. Og så toppet med en OECD-logik om det let målbare, hvor det er lettere digitalt at måle, om eleven kan stave, end om eleven kan fortolke. Ja, i den form, har det været negativt".

"Men det er latterligt at sige, at det er en skærmproblematik alene. For der findes jo masser af fede, produktive it-baserede undervisningsmaterialer", siger Simon Skov Fougt og konstaterer, at han lyder lidt sur.

Der er sparet og effektiviseret

Men er det ikke også dansklærernes ansvar at sikre en god undervisning?

"Jo, men du er jo nødt til at forholde dig til de læremidler, du kan få, og også her er der sparet og effektiviseret".

"Jeg havde rig adgang til amtscenteret, da jeg var lærer. Hvis jeg havde lyst til at købe en bog, så gjorde jeg det. Men med de kommunale indkøbsaftaler og skolernes binding til én portal kombineret med den dårligere dansklæreruddannelse og ringere forberedelsestid, så er det svært".

Skal dansklærerne så bare have ro til at koncentrere sig om undervisningen, som formanden for Dansklærerforeningen siger?

"Nej, det er ikke nok. Fordi de ikke er godt nok uddannede, fordi de har ikke god nok tid til at forberede sig, og fordi de ikke har de gode fagpersoner, der kan hjælpe dem".

"Jeg kan godt forstå, lærerne vil have ro, men det bliver som at tisse i bukserne, for det bliver koldt på den lange bane", siger han.

"Læsning er filen fløjtme først og fremmest et forældreansvar"

Den sidste faktor handler om teknologi og forældre i kombination. For en række undersøgelser peger på en sammenhæng mellem dalende læselyst og brugen af sociale medier.

Og det er ifølge Simon Skov Fougt på ingen måde lærernes ansvar. Det er forældrenes. Pirls viser nemlig også, at forældrenes læselyst falder, og at der er tydelig sammenhæng mellem elevernes læsekompetencer og forældrenes egen læsning.

Før nytår skrev han et debatindlæg med titlen "Læsning er filen fløjtme først og fremmest et forældreansvar". Her peger han på, at det særligt er blandt de svageste læsere, at det går værre og værre, og han løftede pegefingeren over for forældrene med ordene:

"Forældre er rollemodeller for deres børn. Hvorfor får børnene lov til at sidde i timevis på sociale medier? Hvorfor læser de ikke sammen med dem noget mere? Hvorfor sidder de og glor på telefonen i stedet for at kigge på deres familie? Vi kan se det helt tydeligt i Pirls, jo mere engagerede forældre er i læsning, jo højere læsescore. Den er helt entydig".

Brug for læsepædagoger, kulturændring og massive investeringer

Hvad er så vejen videre? Er der lande, vi kan lære af i Pirls og Pisa? Skal vi smide håndklædet i ringen og tænke, at børnene nok klarer sig alligevel? Eller skal vi tilbage til skolen før reformen?

Når Simon Skov Fougt ser læseundersøgelserne gennem tiden, så er der en del, der tyder på, at vi var på vej i den rigtige retning med de mange tiltag, der blev sat i værk efter den første internationale læseundersøgelse fra 1991, som viste, at Danmark haltede langt efter de andre nordiske lande.

Men der findes ingen snuptagsløsninger på udfordringerne.

"Jeg kender ingen dokumentation for, at læsebånd og 20 minutters læsning hjemme gør en forskel. I forhold til forældrene så ved vi, at det, der betyder noget, er, at du som mor eller far gider læse med og for dine børn, at I taler om tekster og diskuterer, hvad der foregår og viser, at du selv læser".

Børnene higer efter interaktionen

Kan skolen erstatte det for de børn, som ikke har forældre der i forvejen holder af bøger?

"Der er ingen af de andre lande i Pirls og Pisa, der er lykkedes med at bryde den sociale arv, så på den måde er der desværre ikke nogen, vi kan lære af. Mit bedste bud er læsepædagoger. Hvis vi kunne få en læsepædagog i hver børnehave og i SFO, som skaber hyggestunder, hvor man sidder og læser sammen. Det er jo interaktionen, børnene higer efter".

Hans andet bud er se på læremidlerne, som han ikke mener er gode nok. Sammen med blandt andre sit team, Rebekka Hegaard Gabrielsson og Katja Neubert, har han analyseret de mest anvendte læseundervisningsmaterialer ud fra det balancerede læsesyn.

Resultaterne, som de offentliggør meget snart, viser, at de materialer, som langt de fleste lærere bruger, slet ikke lever op til det, man forskningsmæssigt ved skal til for at give god læseundervisning.

Er det realistisk at tro, at forældre vil lægge telefonen væk og læse med deres børn, og at der kommer nye undervisningsmaterialer til skolerne?

"I forhold til forældrene, så ved jeg, at det er en kulturændring, og det er svært. Men der er jo faktisk en del forældre allerede, der er blevet opmærksomme på det, og vi har ændret adfærd i forhold til rygning, så kan vi vel også gøre det i forhold til mobiler".

"I forhold til skolen, så må politikerne investere i uddannelserne. Det er massive besparelser og en naiv tro på, at vi kan effektivere, som har fucket hele vores grundskole up. Det kommer til at koste tid og penge at rettet op på med ordentlige materialer og voksenresurser".

"Det bliver dyrt det her", lyder det fra læseforskeren.

# data[].attributes.attachment_link.title
Læseforsker: Desværre tror jeg faktisk på Pisa-resultaterne nu

# data[].attributes.attachment_link.description
Han havde ikke meget fidus til Pisas positive resultat for fire år siden, men denne gang tror forsker Simon Skov Fougt på det. Men det er alt for simpelt at give corona og for meget skærm skylden, siger han.

# data[].attributes.body
Analyse- og skrivehjul udspringer ud fra et behov hos eleverne i vores klasser for at strømline og omskrive forskellige analysemodeller og metoder i danskundervisningen.

# data[].attributes.body
Danmark har fået et Nationalt Videncenter for ordblindhed og andre læsevanskeligheder (NVOL)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontakt os

Nationalt Videncenter for Ordblindhed
og andre Læsevanskeligheder
Humletorvet 3
1799 København V
+45 41 89 90 90
info@videnomlaesning.dk

EAN 5798009882882
CVR 30891732

Om Centreret

Centeret drives af Nationalt Videncenter for Læsning via finanslovsbevilling fra Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nationalt Videncenter for Ordblindhed og andre Læsevanskeligheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt os Nationalt Videncenter for Ordblindhed og andre LæsevanskelighederHumletorvet 31799 København V+45 41 89 90 90 info@videnomlaesning.dk EAN 5798009882882CVR 30891732 Om Centreret Centeret drives af Nationalt Videncenter for Læsning via finanslovsbevilling fra Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.

# data[].attributes.body
Efter fem år med elevtilgang i Sønderborg, er ekstra undervisningstilbuddet Timeglasset klar til at udvide med en afdeling i Haderslev. Gennem fokuserede forløb løfter de elever fra de laveste karakterer og med ordblinde udfordringer til højere niveauer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jannie Schønwandt, Nanna Kastrup og resten af teamet i Timeglasset er snart klar til at åbne den nye afdeling af det private undervisningstilbud Timeglasset i Haderslev. Ud fra en erkendelse af, at mange skoler har svært ved at nå omkring alle elever på grund af knappe ressourcer og store klasser, opstår der ved visse børn faglige huller. Foto: Jacob Schultz

Efter fem år med elevtilgang i Sønderborg, er ekstra undervisningstilbuddet Timeglasset klar til at udvide med en afdeling i Haderslev. Gennem fokuserede forløb løfter de elever fra de laveste karakterer og med ordblinde udfordringer til højere niveauer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Er karaktererne for lave? Succesfuldt ekstra undervisningstilbud udvider med ny afdeling

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter fem år med elevtilgang i Sønderborg, er ekstra undervisningstilbuddet Timeglasset klar til at udvide med en afdeling i Haderslev. Gennem fokuserede forløb løfter de elever fra de laveste karakterer og med ordblinde udfordringer til højere niveauer.

# data[].attributes.body
Få din egen drage, der vokser jo mere, du læser. Du kan også få guldmønter og diamanter til tøj og sjove ting til dragen, når du løser opgaver og anmelder bøger.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Maneno kan man læse et udvalg af lydbøger og e-bøger fra Notas bibliotek. Maneno har en række hjælpefunktioner, der gør læsning nemmere, og man kan udvikle sin egen drage, som vokser, jo mere man læser.

# data[].attributes.body
Tal om ordblindhed. Du kan være med til at forebygge fordomme og tabuer ved at tale om ordblindhed

# data[].attributes.body
På denne side kan du få information om afprøvning af it-hjælpemidler og en række andre forhold vedrørende tilgængeligt prøvemateriale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har skolen elever, der aflægger prøve på særlige vilkår og anvender it-hjælpemidler, så er det skolens ansvar at afprøve, om it-hjælpemidlerne virker.

Vi vil gerne hjælpe dig, så du kan hjælpe dine elever - i god tid inden prøven!

Nedenfor finder du links til de filer, der skal anvendes ved afprøvningen.

Generel information

Elever, der aflægger prøve på særlige vilkår, kan anvende it-hjælpemidler til prøveaflæggelse, hvis det er godkendt af skolens ledelse.

It-hjælpemidlet kan anvendes på en særlig pdf-fil med prøvematerialet, som eleven kan få stillet til rådighed ved prøven, på digitale selvrettende prøver eller på digitale prøver med adgang til internettet.

På denne side kan du få information om afprøvning af it-hjælpemidler og en række andre forhold vedrørende tilgængeligt prøvemateriale.

Filer til prøveaflæggelse på særlige vilkår - tre forskellige prøveformer

Folkeskolens prøver afvikles med tre forskellige prøveformer:

1. Papirhæfter/plan B materiale på pdf

2. Digitale selvrettende prøver

3. Digitale prøver med adgang til internettet.

Ad 1. For alle opgavesæt, der enten produceres som papirhæfter eller som fremsendes til skolen som plan B-materiale på pdf, findes der en pdf-fil, der opfylder de almindelige standarder for tilgængelighed. Institutionens leder kan tilbyde anvendelse af filen til elever, der skal aflægge prøver på særlige vilkår, og må anvende it-hjælpemidler i forbindelse med prøveaflæggelsen. Indholdet på filerne er identisk med indholdet i de udleverede hæfter og alle elever, der anvender filerne skal også have udleveret det trykte hæfte ved prøveafholdelse. Hvis hæftet indeholder felter, der skal skrives i, vil pdf-filen indeholde skrivbare felter, og filen kan printes med elevens svar ved prøvens afslutning og afleveres som besvarelse.

Ad 2. Til prøver, der afvikles som digitalt selvrettende prøver på testogprøver.dk, kan eleverne i udgangspunktet anvende deres it-hjælpemidler direkte på det digitale prøvemateriale. Elever, der aflægger prøver på særlige vilkår, har i nogle tilfælde behov for at anvende pdf-udgaven af prøven.

Ad 3. Til opgavesæt, der produceres som digitale prøver med adgang til internettet, findes der ikke en pdf-fil. Elever, der aflægger prøve på særlige vilkår kan anvende deres it-hjælpemidler direkte på det digitale prøvemateriale.

Afprøvning af it-hjælpemidler

It- hjælpemidler

Der findes en række forskellige it-hjælpemidler på markedet og dermed er der også forskel på, hvilke it-hjælpemidler der anvendes af eleverne.

De forskellige it-hjælpemidler afvikler de tilgængelige filer på forskellig vis. Herudover er antallet af kombinationer af (versioner af) it-hjælpemidler og (versioner af) styresystemer mange. Særlige versioner af it-hjælpemidler kombineret med afvikling på særlige versioner af styresystemer kan være årsag til, at der opstår udfordringer med afviklingen af filerne. Selv om der sker en omfattende test af de tilgængelige filer, er det vanskeligt at garantere en tilfredsstillende afvikling af de tilgængelige filer i alle tilfælde.

Derfor er det vigtigt at afprøve elevernes it-hjælpemidler inden prøverne. Det er skolens ansvar, at denne afprøvning foretages.

Afprøvning af it-hjælpemidler - de tre forskellige prøveformer

Ved afprøvning af it-hjælpemidlerne kan skolen hente forskellige afprøvningsfiler afhængigt af, hvilken prøveform der skal afprøves. Her følger en gennemgang i afprøvningen af de forskellige prøveformer og links til afprøvningsfiler.
1. Papirhæfter - tilgængelig pdf-fil
Styrelsen har lavet en afprøvningsfil, hvor vi har samlet alle opgavetyper, så de forskellige funktioner kan afprøves i en fil. Filen downloades til elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning

Skriv med ordforslag

Gem

Print.

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Det er vigtigt, at eleverne ikke skifter it-hjælpemiddel, version af it-hjælpemiddel, styresystem mv. efter afprøvningen er foretaget. Er dette tilfældet, bør afprøvningen foretages igen.
2. Digitale selvrettende prøver - eksempelprøver på testogprøver.dk
Styrelsen har lavet fire eksempelprøver, der tilsammen indeholder alle opgavetyper, så de forskellige funktioner kan afprøves. Eksempelprøverne åbnes på elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning

Skriv med ordforslag

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne, eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Du kan finde eksempelprøverne på testogprøver.dk. Her skal du klikke på "Start eksempelprøve". På siden er de fire eksempelprøver, der skal benyttes i forbindelse med test af it-hjælpemidlet. Du skal teste alle funktioner på alle fire prøver for at få afprøvet it-hjælpemidlet på alle de forskellige typer af opgaver - også selvom eleven måske ikke skal til prøve i alle fagene. Rent teknisk kan de forskellige typer af opgaver nemlig bruges på tværs af fagene.

Du kan også tilgå de fire eksempelprøver via disse links:

Eksempelprøverne åbner i et nyt vindue, som det sker ved afvikling af de digitale selvrettende prøver. Når prøverne åbnes i et nyt vindue, vil der ikke være en værktøjslinje. Hvis eleven har brug for værktøjslinjen for at kunne benytte sit it-hjælpemiddel, kan eleven kopiere indholdet i adressefeltet over i en ny fane. Her vil hele adresselinjen være synlig, og it-hjælpemidlet vil kunne anvendes.

Hvis der viser sig udfordringer med tilgængeligheden, kan du overveje at lade eleven aflægge prøven i pdf-udgaven. Hvis dette gør sig gældende, skal du sørge for, at eleven også tester sit it-hjælpemiddel på pdf-udgaven - se ovenfor.
3. Digitale prøver med adgang til internettet - tidligere prøvemateriale
Ved digitale prøver med adgang til internettet, skal du afprøve it-hjælpemidlet på en tidligere prøve. Prøven åbnes på elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning.

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne, eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Du kan finde de tidligere prøver på Prøvebanken.dk. Her skal du fremsøge de seneste prøver i dansk med adgang til internettet (9. eller 10. klasse). Det kræver UNI*Login at hente prøverne

Du kan også tilgå de tidligere prøver via disse links (kræver UNI*Login):

Download af tilgængelige pdf-filer til prøven

Vejledning i download

Skolen skal forud for prøven downloade de tilgængelige pdf-filer til elever, der skal aflægge prøve på særlige vilkår. De filer, der downloades, er krypterede zip-filer. Vejledning i download og dekryptering mv. sendes til de skoler, der har tilmeldt elever, der skal til prøve på særlige vilkår.

Udlevering af tilgængelige pdf-filer til eleverne

Institutionen kan udlevere de tilgængelige pdf-filer til eleverne på forskellige måder.

Styrelsen har lavet en vejledning med eksempler på distributionsmuligheder.

På prøvedagen skal skolen gøre filerne klar (dekryptere, kopiere mv.). Filerne må håndteres uden kodebeskyttelse på prøvedagen fra tre timer før prøvestart.

Vejledningen om prøver på særlige vilkår

Hvis du er i tvivl om retningslinjerne for elever, der aflægger prøve på særlige vilkår, kan du læse Vejledning om prøve på særlige vilkår og fritagelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om skolens ansvar, hvis de har elever, der aflægger prøve på særlige vilkår og anvender it-hjælpemidler

# data[].attributes.body
11 pct. af eleverne, der forlod 9. klasse i 2021 var ordblinde. Det viser en ny opgørelse fra Børne- og Undervisningsministeriet.

# data[].attributes.body
Der er fuldt hus ved det faglige privatundervisningstilbud Timeglasset i Sønderborg. Snart åbner afdeling i Haderslev, og to af kunderne i butikken er ikke i tvivl om, at det har løftet deres børns faglighed markant.

# data[].attributes.attachment_link.title
Marie og Karl Emil går til ekstra privatundervisning: - Ville ønske, vi havde gjort det noget før, siger forældrene

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er fuldt hus ved det faglige privatundervisningstilbud Timeglasset i Sønderborg. Snart åbner afdeling i Haderslev, og to af kunderne i butikken er ikke i tvivl om, at det har løftet deres børns faglighed markant.

# data[].attributes.headline
Tapping-teknikken med en- to- og trestavelsesord

# data[].attributes.subject
Tapping-teknikken med en- to- og trestavelsesord

# data[].attributes.attachment_link.title
Tappeteknikken med en- , to-  og trestavelsesord

# data[].attributes.body
Ved at fortælle om din ordblindhed, kan du være med til at forebygge fordomme og tabuer

# data[].attributes.body
Skolelederen skal tilbyde en særlig tilrettelæggelse af folkeskolens prøver til elever, der har en fysisk og/eller psykisk funktionsnedsættelse eller tilsvarende vanskeligheder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

Vejledningen herunder om prøve på særlige vilkår og fritagelse præciserer og forklarer regler og rammer for aflæggelse af prøver på særlige vilkår og fritagelse fra prøve. Skolelederen kan tilbyde særlige vilkår til elever med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse og tilsvarende vanskeligheder. I vejledningen tydeliggøres de muligheder, som skolelederen og undervisere har for at tilrettelægge folkeskolens 9.- og 10.-klasseprøver på særlige vilkår.
Du kan læse vejledningen her (pdf)
Særligt for ordblinde

I afsnittet 'særligt for ordblinde' kan du læse om de muligheder for prøvetilrettelæggelse for ordblinde elever.
Justering til vejledning om prøve på særlige vilkår (pdf)
Fritagelse for aflæggelse af en obligatorisk prøve

Elever med funktionsnedsættelser skal ligesom alle andre elever som det helt klare udgangspunkt aflægge alle folkeskolens obligatoriske prøver. Kravet om, at eleverne skal aflægge alle de obligatoriske prøver, gælder for alle elever i grundskolen uanset, hvilken institutionstype elevens skole hører ind under, med mindre der er tale om en fri grundskole, efterskole, fri fagskole eller ungdomsskole, der har meddelt ministeriet, at de ikke afholder folkeskolens prøver.

Skolens leder træffer afgørelse om, at en elev, for hvem prøveaflæggelse på grund af betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber ikke skønnes hensigtsmæssig, kan fritages for at aflægge folkeskolens obligatoriske prøver. Afgørelsen om fritagelse forudsætter, at der er forinden er taget stilling til, om eleven vil kunne aflægge prøve på særlige vilkår.

Fritagelse kan omfatte en eller flere prøver eller delprøver. Fritagelse kan f.eks. ske for følgende typer af elever:

Elever med multiple funktionsnedsættelser uden verbalt sprog

Elever med svære generelle indlæringsvanskeligheder

Elever der lige er ankommet til Danmark, og som ikke taler eller forstår dansk i et omfang, så deltagelse giver mening

Du kan læse mere om fritagelser i vejledningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

# data[].attributes.body
Få indsigt i identifikation af elever med ordblindhed, hvordan skolen og hjemmet skaber et godt læringsmiljø for eksempel med læse-skriveteknologi og hvordan man sikrer en god overgang til en ungdomsuddannelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed er en specifik læsevanskelighed, som betyder, at ordblinde elever har svært ved at lære at læse ved at koble bogstaver til lyd og lyd til bogstaver. Her får du viden om ordblindhed, og hvordan ordblindhed kan påvirke ordblinde elevers skolegang. Du får også inspiration til, hvordan du kan være med til at skabe et godt læringsmiljø for ordblinde elever.

Ordblindhed.dk

Ordblindhed.dk henvender sig til mennesker med ordblindhed og deres familier, men også til fagfolk og virksomheder. Her finder du blandt andet information om lovgivning, støttemuligheder, ordblindeundervisning og rådgivningstilbud for mennesker med ordblindhed.
Læs mere på ordblindhed.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindhed - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er en specifik læsevanskelighed, som betyder, at ordblinde elever har svært ved at lære at læse ved at koble bogstaver til lyd og lyd til bogstaver. Her får du viden om ordblindhed, og hvordan ordblindhed kan påvirke ordblinde elevers skolegang.

# data[].attributes.body
I Timeglasset tilbyder vi intensive læringsforløb indenfor læsning, skrivning, matematik, dansk og engelsk. Vi underviser både elever med og uden en test for ordblindhed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Timeglasset - Privat - intensive 8 ugers forløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Intensive læringsforløb inden for læsning, skrivning, dansk, engelsk og matematik - også med små hold til ordblinde. Kontakt os på 40503220.

# data[].attributes.attachment_link.title
ORDBILDNHED I ULTA NYT! Philippa kæmper med bogstaverne

# data[].attributes.body
Oplæste undertekster på udenlandske film.
Brug SubReader med alle dine streamingtjenester.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afspil på computeren,
få oplæsning med appen

SubReader snakker sammen med din computer, når den spiller en film fra Netflix, HBO Nordic eller Viaplay, så underteksterne automatisk synkroniseres med din telefon. Det sikrer at underteksterne altid bliver læst op på det rigtige tidspunkt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Afspil på computeren, få oplæsning med appen SubReader snakker sammen med din computer, når den spiller en film fra Netflix, HBO Nordic eller Viaplay, så underteksterne automatisk synkroniseres med din telefon. Det sikrer at underteksterne altid bliver læst op på det rigtige tidspunkt.

# data[].attributes.body
Foreningen arbejder for bedre vilkår for ordblinde og oplyser om ordblindhed/dysleksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Facebook kan du finde info om medlemstilbud, følge med i debatter og få viden om aktuelle emner.

# data[].attributes.body
Timeglassets koncept "Ordblinde-ekspressen" er på LinkedIn. Følg gerne med for at se, hvordan vi sammen skaber den mest effektive ordblindeindsats i grundskolen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindeekspressen udspringer af virksomheden Timeglasset, der er beliggende i Sønderborg. Her har vi haft over 130 børn og unge igennem intensive forløb. Vi har med stor succes anvendt forskellige metoder og værktøjer, der har styrket elevernes tro på egne evner. Vi ved, hvad det kræver at skabe en ordblindevenlig undervisning, der inkluderer alle elever i klassen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindeekspressen | 94 followers on LinkedIn. Effektiv ordblindeindsats gennem foredrag og workshops. Bedre elevtrivsel, praksisnære redskaber, ordblindevenlig skole. | Ordblindeekspressen udspringer af virksomheden Timeglasset, der er beliggende i Sønderborg. Her har vi haft over 130 børn og unge igennem intensive forløb. Vi har med stor succes anvendt forskellige metoder og værktøjer, der har styrket elevernes tro på egne evner.

# data[].attributes.body
Efterskoler for ordblinde rundt i hele Danmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirkeby 20, Magleby, 5935 Bagenkop

Magleby Fri -& Efterskole er en kombineret fri- og efterskole. Efterskolen har 66 pladser. Eleverne er fordelt i 8. 9. 10. og 11. klasse.

Efterskolen er en ordblindeefterskole. Efterskolen optager derudover elever med generelle indlæringsvanskeligheder, samt elever der har personlige og -eller sociale udfordringer.

På Magleby Fri- & Efterskole gør vi os umage med at finde ind til den enkelte elev - hvad virker motiverende, hvordan kan vi udfordre, hvordan skaber vi succesoplevelser og bringer den enkelte videre med et større selvværd, faglig kunnen og mod på videre færd frem i livet?

Vi tilbyder en række forskellige valgfag, bl.a. dykning, kajakroning, jagtegn, ridning på islænderheste, golf og Art'n'Move.

Strynølinjen er et 10. klasses tilbud fyldt med maritime friluftsaktiviteter, naturformidling, sejlads og meget mere!

Skolen indgår fra skoleåret 2018-19 i et samarbejde med skoler i Europa, bl.a. i Grækenland og Portugal.
Besøg vores hjemmeside

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirkeby 20, Magleby, 5935 Bagenkop Magleby Fri -& Efterskole er en kombineret fri- og efterskole. Efterskolen har 66 pladser. Eleverne er fordelt i 8. 9. 10. og 11. klasse. Efterskolen er en ordblindeefterskole. Efterskolen optager derudover elever med generelle indlæringsvanskeligheder, samt elever der har personlige og -eller sociale udfordringer.

# data[].attributes.body
Forebyg fordomme og tabuer omkring ordblindhed i klassen.

# data[].attributes.headline
SPS - Børne- og Undervisningsministeriet

# data[].attributes.subject
SPS - Børne- og Undervisningsministeriet

# data[].attributes.body
SPS står for specialpædagogisk støtte. SPS skal sikre, at du kan uddanne dig på lige fod med andre, selv om du har en funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SPS skal sikre, at du kan uddanne dig på lige fod med andre, selv om du har en funktionsnedsættelse.

Her kan du som elev, studerende eller forælder læse om støtteformer og muligheder for at få SPS.

# data[].attributes.attachment_link.description
SPS skal sikre, at du kan uddanne dig på lige fod med andre, selv om du har en funktionsnedsættelse. Her kan du som elev, studerende eller forælder læse om støtteformer og muligheder for at få SPS.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg Er Ordblind Podcast - Et podcast om ordblindhed

# data[].attributes.attachment_link.description
Sammen med Sanne og Andreas få masse af sjove historier, inspirerende fortællinger og ny viden om det at være ordblind.

# data[].attributes.body
Timeglassets koncept "Ordblinde-ekspressen" er på Facebook. Følg gerne med for at se, hvordan vi sammen skaber den mest effektive ordblindeindsats i grundskolen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Effektiv ordblindeindsats gennem foredrag og workshops. Bedre elevtrivsel, praksisnære redskaber,... Sundquistsgade 15, 6400 Sønderborg, Denmark

# data[].attributes.headline
Christian Fuhlendorff: Sådan klarer jeg mig som ordblind

# data[].attributes.subject
Christian Fuhlendorff: Sådan klarer jeg mig som ordblind

# data[].attributes.body
Komikeren Christian Fuhlendorff fortæller om, hvordan ordblindhed ikke er en begrænsning for ham. Her giver han sine gode råd videre :)

# data[].attributes.attachment_link.title
Christian Fuhlendorff: Sådan klarer jeg mig som ordblind

# data[].attributes.body
Faktalink light er korte og lettilgængelige artikler, som især henvender sig til 10-12 årige, men kan også anvendes af læsesvage unge og voksne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er p.t. godt 40 artikler, men tanken er at Faktalink light støt og roligt skal vokse med en årlig tilvækst på 10 artikler.

# data[].attributes.body
For at gå til prøve på særlige vilkår med brug af CD-ORD og IntoWords skal eleven have en funktionsnedsættelse og derudover være vant til at bruge teknologien i den daglige undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For at gå til prøve på særlige vilkår med brug af CD-ORD og IntoWords skal eleven have en funktionsnedsættelse og derudover være vant til at bruge teknologien i den daglige undervisning.

Nationale Test og Folkeskolens prøver

Elever med særlige behov må bruge CD-ORD eller IntoWords ved både Nationale Test og til Folkeskolens prøver, dog gælder der særlige regler for prøven i retskrivning, beskrevet i denne eksamenstjekliste.

Bliv klar til prøver og eksamen med CD-ORD og IntoWords

Se videoen, hvor vores pædagogiske konsulent Susanne gennemgår forberedelserne til prøverne og de regler, der gælder for prøver på særlige vilkår:

Se, hvordan du indstiller CD-ORD og IntoWords

Indstil IntoWords Cloud til prøverne:

Med Diktatprofil i IntoWords Cloud indsætter IntoWords automatisk alle ord, der vælges fra ordlisten med lille begyndelsesbogstav. Det sparer tid under diktaten. Se også, hvordan eleverne kan få gavn af IntoWords' Billedlæser til prøverne.
Indstil CD-ORD til prøverne:

Få hurtig hjælp hos vores supportere

Husk, at du altid kan få hurtigt svar på akut opståede problemer i forbindelse med prøvesituationen ved at kontakte vores support.

Test dit it-hjælpemiddel her

Kontor for Prøver og Test i Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har desuden oprettet en test-side, hvor alle elever kan teste, om deres it-hjælpemiddel fungerer, som det skal.

# data[].attributes.attachment_link.description
For at gå til prøve på særlige vilkår med brug af CD-ORD og IntoWords skal eleven have en funktionsnedsættelse og derudover være vant til at bruge teknologien i den daglige undervisning. Elever med særlige behov må bruge CD-ORD eller IntoWords ved både Nationale Test og til Folkeskolens prøver, dog gælder der særlige regler for prøven i retskrivning, beskrevet i denne eksamenstjekliste.

# data[].attributes.body
Det kan være besværligt at være ordblind. Men heldigvis findes der masser af hjælp og redskaber, der gør det lettere. Her på siden kan du finde inspiration, tips og nyttig viden. Uanset, om du er ordblind, underviser eller forælder til et ordblindt barn.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed åbner for mange spørgsmål

Hvad er ordblindhed?

Hvilke hjælpemidler kan ordblinde få?

Hvad gør du, hvis du er ordblind?

Hvad gør du, hvis én du kender er ordblind?

Hvordan nedbrydes tabuer om ordblindhed?

Hvordan etableres et godt samarbejde mellem skole og forældre?

Geografisk fordeling af unge Nota-medlemmer

Nota har udviklet et interaktivt landkort over 12-15-årige ordblinde medlemmer af Nota.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er ordblindhed? Hvilke hjælpemidler kan ordblinde få? Hvad gør du, hvis du er ordblind? Hvad gør du, hvis én du kender er ordblind? Hvordan nedbrydes tabuer om ordblindhed? Hvordan etableres et godt samarbejde mellem skole og forældre? Nota har udviklet et interaktivt landkort over 12-15-årige ordblinde medlemmer af Nota.

# data[].attributes.body
Wizkids i samarbejde med journalist, Niels Svanborg, har skabt podcastserien “Dysleksivenlig skole”.
I hvert program er der nye gæster, der, sammen med Line Leth Jørgensen og Niels Svanborg, dykker ned i forskellige dysleksivenlige emner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I samarbejde med journalist, Niels Svanborg, har vi skabt podcastserien "Dysleksivenlig skole". Podcasten er tilgængelig herunder og på alle de gængse podcast-platforme. Desuden kan du se små film fra optagelserne, og du har mulighed for at downloade materialer, der er udviklet til programmerne.

I hvert program er der nye gæster, der, sammen med Line Leth Jørgensen og Niels Svanborg, dykker ned i forskellige dysleksivenlige emner.

# data[].attributes.attachment_link.description
I samarbejde med journalist, Niels Svanborg, har vi skabt podcastserien "Dysleksivenlig skole". Podcasten er tilgængelig herunder og på alle de gængse podcast-platforme. Desuden kan du se små film fra optagelserne, og du har mulighed for at downloade materialer, der er udviklet til programmerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er en funktionsnedsættelse, der ikke må blive en hindring for eleverne. De ordblinde elever kan nå deres fulde faglige potentiale - helt på højde med deres klassekammerater - med den rette undervisning og en helhedsorienteret tilgang.

# data[].attributes.body
Noah fortæller om, hvordan han blev testet ordblind, og hvordan hans familie og venner reagerede.

Han giver 3 eksempler på, hvordan du kan hjælpe en ordblind. Så hvis du, en af dine venner, eller en af dine elever har problemer med ordblindhed, så følg med, og bliv klogere!

# data[].attributes.body
Bibliotek og videncenter for mennesker med læsevanskeligheder. Tilbyder lydbøger og e-bøger til børn og voksne, som af forskellige årsager har svært ved at læse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nota er et bibliotek og videncenter der beskæftiger sig med bøger og læsning for mennesker med syns- og læsehandicap.

# data[].attributes.body
Skriveskabeloner til de fleste genrer. OBS. Der ligger flere i fanen "Skabeloner" i toppen af siden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Køb bøger

Læs om hvordan du bruger
skriveskabelonerne i undervisningen
eller tag på kursus og lær det i en fart.

Fx.

lær at bruge skabelonerne systematisk

få undervisningstips til den enkelte skabelon,

få skabelon-arbejdet til at fungere i
en almindelig blandet klasse

Bestil bøger her
Har I brug for et kursus?
Jeg kommer gerne til jeres skole,
institution eller kommune for at afholde
et kursus. Læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skabeloner (fra den gule bog) Notater Skriv Proces Analyse Div. skabeloner

# data[].attributes.body
Wizkids’ dysleksivenlige skole er et nyt skoleudviklingsprojekt, som inkluderer hele skolen i det vigtige arbejde med at skabe lige deltagelsesmuligheder, læring og trivsel for elever med dysleksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever.

For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

Elever med dysleksi skal have mulighed for at opnå samme grad af læring og trivsel som deres kammerater. Alle elever med læse- og skrivevanskeligheder skal mødes med den nødvendige forståelse og støtte, der gør dem i stand til at lære alderssvarende og bevare troen på egne evner og muligheder.

Der findes allerede mange anbefalinger og meget viden om dysleksi og skole, men det kan ofte være vanskeligt at få implementeret i skolehverdagen. Det vil vi gerne hjælpe jer med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever. For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

# data[].attributes.body
I hver skoleklasse sidder der gennemsnitligt én til to ordblinde elever. Denne podcast er til deres forældre.

Journalist Niels Svanborg interviewer en række eksperter, der både fagligt og personligt har erfaringer med at undervise ordblinde børn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblinde-shoppen byder på velafprøvede materialer, der gør en forskel for ordblinde. Vi leverer både til lærere, forældre og pårørende. Mange materialer er udviklet i Timeglassets forløb for ordblinde.

# data[].attributes.body
Se en lille serie af videoer, hvor ordblinde fortæller om, hvordan det er for dem at være ordblinde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du skal være medlem af Nota for at kunne logge på Nota Bibliotek.

# data[].attributes.body
På eReolen kan du læse ebøger på nettet og høre lydbøger. Du kan bruge eReolen via hjemmesiden ereolen.dk. Du kan også bruge appen eReolen på mobil eller tablet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan også altid skrive til os på eReolen på redaktionen@ereolen.dk og få hjælp til din søgning.

# data[].attributes.body
Ordblindhed.dk formidler viden om ordblindhed og tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed.
Masser af videoer mm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
af den danske befolkning er ordblinde.

Du kan sagtens tage en uddannelse og deltage aktivt, selvom du er ordblind.

Med specialpædagogisk støtte kan elever og studerende uddanne sig på lige fod med andre.

Om Ordblindhed.dk

Ordblindhed.dk formidler viden om ordblindhed og tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed. I filmen her kan du se lidt om, hvad du kan finde af information på Ordblindhed.dk.

Ordblindhed.dk formidler viden om tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed.

# data[].attributes.attachment_link.description
af den danske befolkning er ordblinde. Du kan sagtens tage en uddannelse og deltage aktivt, selvom du er ordblind. Med specialpædagogisk støtte kan elever og studerende uddanne sig på lige fod med andre. Ordblindhed.dk formidler viden om ordblindhed og tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed.

# data[].attributes.body
I denne podcast deler eksperter og elever viden om strategier til at stave og skrive med læse- og skriveteknologi i klassen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblinde elever får adgang til læse- og skriveteknologi, og de bliver instrueret i det. Men der er brug for at udvikle faglæreres differentiering med læse- og skriveteknologi i skolens forskellige fag. Instruktion i læse- og skriveteknologi og undervisning i elevens læse- og skriveudvikling i bred forstand skal tænkes sammen. I denne podcast deler eksperter og elever viden om strategier til at stave og skrive med læse- og skriveteknologi i klassen.

I podcasten omtales fire plakater fra Læsetek i Holbæk og en artikel fra Læsepædagogen. Plakaterne kan downloades her:

Artiklen finder du her: Tinggaard, Maria Kjellin & Fredsø-Rauer, Julie (under udgivelse 2021). Fra beg*ing til begejstring - giv elever med ordblindhed et stabilt fundament af stavestrategier, Læsepædagogen 69. årgang nr. 3.

Idé, tilrettelæggelse og interview: Minna Nørgaard Bruun, Københavns Professionshøjskole & Helle Bundgaard Svendsen, UC VIA

Producent: Siri Bonde

Podcasten er produceret med støtte fra Undervisningsministeriet som del af formidlingsprojektet "Ind i øret ud i skolen".

# data[].attributes.attachment_link.title
Med ordblinde elever i klassen - differentiering med læse- skriveteknologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblinde elever får adgang til læse- og skriveteknologi, og de bliver instrueret i det. Men der er brug for at udvikle faglæreres differentiering med læse- og skriveteknologi i skolens forskellige fag. Instruktion i læse- og skriveteknologi og undervisning i elevens læse- og skriveudvikling i bred forstand skal tænkes sammen.

# data[].attributes.body
Citater fra skoleleder, der har haft et ordblindeforløb på sin skole, og forældre, som har elever i Timeglasset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Timeglasset har udelukkende ansatte med ekstraordinær god uddannelse og erfaring indenfor feltet. Det mærkes tydeligt på undervisningen! -Nina Beuschau Mor til Robert i 7. klasse Jeg er helt sikker på, at I i Timeglasset ved præcist, hvad I har med at gøre, og jeg kan følge udviklingen og se frem...

# data[].attributes.body
Ordblindhed kaldes også dysleksi, og undersøgelser viser, at cirka 7 % af voksne danskere er ordblinde. Det er arveligt, og hvis man er ordblind kan man ikke slippe af med det, men der er rigtig meget man kan gøre, for at forbedre sine evner til at læse og skrive.

# data[].attributes.body
Få teksten læst højtHent og installer adgang for alle gratis. Så kan du få en vilkårlig tekst i fx e-mail, tekstbehandleren eller på en hjemmeside læst højt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læser mere end 1 mio. tekster pr. år

Siden udgangen af 2002 har vi givet mere end 45.000 læsesvage borgere adgang til tekstbaseret informationer vha. online oplæsning af over 1 mio. digitale tekster pr år.

Adgangforalle kan bruges af ordblinde og dårlige læsere, men ikke af blinde og meget svagtseende personer, da de ikke kan markere en tekst, som er en forudsætning for at få oplæst noget indhold. Denne gruppe bruger typiske mere avancerede hjælpemidler til navigation og oplæsning.

Adgangforalle.dk er udviklet af Specialskolen for Voksne, Vendsyssel i samarbejde med efaktum Aps, Teknologicentret for Handicappede og Aalborg Universitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Siden udgangen af 2002 har vi givet mere end 45.000 læsesvage borgere adgang til tekstbaseret informationer vha. online oplæsning af over 1 mio. digitale tekster pr år. Adgangforalle kan bruges af ordblinde og dårlige læsere, men ikke af blinde og meget svagtseende personer, da de ikke kan markere en tekst, som er en forudsætning for at få oplæst noget indhold.

# data[].attributes.headline
Tjekliste til eksamen og prøver på særlige vilkår - CD-ord og IntoWords

# data[].attributes.subject
Tjekliste til eksamen og prøver på særlige vilkår - CD-ord og IntoWords

# data[].attributes.body
Indstilling af CD-Ord og IntoWords til eksamenerne.

# data[].attributes.body
I vidensunivers har vi samlet forskningsbaseret viden og konkret inspiration til dig, der er optaget af ordblindevenlig undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af: Katja Vilien

Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder. Selvom kernevanskeligheden i dysleksi har direkte betydning for afkodning og stavning, oplever mange desværre følgevirkninger i form af mindre læseerfaring, begrænset ordforråd og mindre genrekendskab.

I dette vidensunivers har vi samlet forskningsbaseret viden og konkret inspiration til dig, der er optaget af ordblindevenlig undervisning. Universet udvides løbende med nye materialer, da Børn og unge i skriftsprogsvanskeligheder er et særligt indsatsområde i Nationalt Videncenter for Læsning i 2019-2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af: Katja Vilien Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder.

# data[].attributes.body
Hvad vil det sige at være ordblind? Hvordan bliver man ordblind? Hvad kan man gøre ved det? Hvordan er det at leve med ordblindhed? Vi har eksperter i studiet.

Vært: Peter Lund Madsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad vil det sige at være ordblind? Hvordan bliver man ordblind? Hvad kan man gøre ved det? Hvordan er det at leve med ordblindhed? Vi har eksperter i studiet. Vært: Peter Lund Madsen.

# data[].attributes.headline
Ordblinde kan indhente klassen: Verden åbner sig med træning og hjælpemidler

# data[].attributes.subject
Ordblinde kan indhente klassen: Verden åbner sig med træning og hjælpemidler

# data[].attributes.body
Artikel i Jydske Vestkysten om Timeglassets intensive ordblindeforløb på Felsted Centralskole.