# data[].attributes.body
predromanika je stilsko razdoblje zapadnoeuropske umjetnosti, kojemu se zbog shvaćanja u pojedinim europskim zemljama različito pristupa

# data[].attributes.body
gotika je stilsko razdoblje u srednjovjekovnoj umjetnosti koji je imao najsamostalniji stilski izričaj zapadnoeuropske umjetnosti nakon antike

# data[].attributes.body
renesansa je naziv za razdoblje u europskoj kulturi XV-XVI.st. koje općenito odlikuje obnavljanje antičkih kulturnih zasada

# data[].attributes.body
barok je stilsko povijesni i

periodizacijski termin u povijesti likovnih umjetnosti, glazbe i književnosti.

# data[].attributes.body
romanika je stilsko razdoblje u zapadnoeuropskoj umjetnosti koje je trajalo otprilike od 1000. do 1250.

# data[].attributes.body
Predromanika je umjetnički stil koji se u razdoblju od 9. do 11. stoljeća razvio u zapadnoj Europi

# data[].attributes.body
srednjevjekovno pismo-KAROLINA

# data[].attributes.body
Pismom Karolina pisane su isprave, dokumenti i knjige, crkvene knjige su se ukrašavale sličicama koje zovemo MINIJATURE

# data[].attributes.body
Predromanička umjetnost na području Franačke naziva se KAROLINŠKA RENESANSA

# data[].attributes.body
Najpoznatija građevina na području Franačke bila je DVORSKA KAPELA KARLA VELIKOGA

# data[].attributes.body
Sačuvani kulturni spomenici uglavnom su crkve i crkvice koje su podizali hrvatski vladari, banovi i župani

# data[].attributes.body
PLETER je ukras u obliku pletenice sastavljene od nekoliko traka

# data[].attributes.body
Romanika je umjetnički stil u razdoblju od 11. do sredine 13. stoljeća, a naziv je dobila po tome što se u graditeljstvu nastojao oponašati rimski način gradnje

# data[].attributes.body
Crkve su bile građene pravilno tesanog kamena s POLUKRUŽNIM LUKOVIMA na prozorima i vratima

# data[].attributes.body
Na romaničkim građevinama nema puno prozora pa su zato unutrašnjosti velike zidne plohe koje su oslikane freskama

# data[].attributes.body
PORTAL je bio glavni ulaz u crkvu i bio je ukrašen kipovima i reljefima

# data[].attributes.body
iznad portala u kasnijim razdobljima romanike pojavio se i okrugli otvor u obliku ruže-ROZETA

# data[].attributes.body
Crkve su bile ukrašavane skulpturama koje su prikazivale motive iz Biblije

# data[].attributes.body
Umjetnički stil koji se nastavio na romaniku naziva se gotika, Gotika je nastala u 12. stoljeću u Francuskoj i trajala sve do 15.stoljeća odnosno do pojave renesanse

# data[].attributes.body
U gradnji prozora i portala koristio se ŠILJASTI LUK

# data[].attributes.body
Na gotičkim građevinama puno je prozora pa je u unutrašnjosti bilo malo zidnih ploha za oslikavanje. Zato su gotički prozori bili ukrašavani raznobojnim slikama povezanim metalnim okovima. Takve ukrase nazivamo VITRAJIMA

# data[].attributes.body
Rozete su također raskošnije nego u razdoblju romanike

# data[].attributes.body
Na pročelju su se najčešće nalazila dva zvonika, uglavnom šiljasta oblika

# data[].attributes.body
Tijekom 11. i 12. stoljeća. pojavljuju se književna djela svjetovne tematike. U tome veliku zaslugu imaju TRUBADURI koji su pisali ljubavne pjesme i pjesme u kojima su se slavili hrabrost i pustolovine vitezova

# data[].attributes.body
U ovome razdoblju popularne su bile i epske junačke pjesme u kojima se opisivao neki slavni događaj ili osoba

# data[].attributes.body
Vrhunac srednjovjekovne književnosti predstavljaju djela talijanskih književnika 14. stoljeća, odnosno razdoblja humanizma, a među njima se posebno ističe DANTE ALIGHIERI

# data[].attributes.body
Humanizam je utjecao na pojavu novoga stila u umjetnosti pa je u 14. stoljeću započela RENESANSA

# data[].attributes.body
Uzrokovala je velike promjene u graditeljstvu , kiparstvu, slikarstvu, književnosti i glazbi

# data[].attributes.body
Umjetnici renesanse bili su svestrano obrazovani i stručni na mnogim područjima. Među takvim genijalnim ljudima isticali su se LEONARDO DA VINCI i MICHELANGELO BUONARROTI

# data[].attributes.body
Glavno središte književnosti bio je Dubrovnik u kojemu je stvarao velik broj pisaca, a jedan od najpoznatijih je MARIN DRŽIĆ

# data[].attributes.body
U Splitu je djelovao MARKO MARULIĆ

# data[].attributes.body
U vrijeme renesanse PETAR ZORANIĆ je napisao prvi hrvatski roman Planine

# data[].attributes.body
Potkraj 16. stoljeća u Italiji se pojavio umjetnički stil Barok

# data[].attributes.body
Bio je to kićen i raskošan stil u arhitekturi, kiparstvu, slikarstvu, glazbi, književnosti i drugim umjetnostima

# data[].attributes.body
Za širenje barokne umjetnosti osobito su bili zaslužni isusovci

# data[].attributes.body
Najpoznatiji barokni skladatelj i orguljaš bio je JONATHAN SEBASTIAN BACH

# data[].attributes.body
U vrijeme katoličke obnove u Hrvatsku je iz Italije i Austrije tijekom 17. stoljeća pristigao barokni stil

# data[].attributes.body
Za njegovo širenje najzaslužniji su bili crkveni redovi isusovci i pavlini, koji su, šireći katoličku obnovu, širili i novi stil

# data[].attributes.body
Od mnogobrojnih obnovljenih ili novonastalih zdanja potrebno je istaknuti crkvu svete Katarine u Zagrebu, katedralu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Varaždinu, crkvu svete Anastazije u Samoboru, crkvu svete Marije snježne u Belcu i pavlinski samostan u Lepoglavi. Primjer barokne gradnje predstavljaju dvorac u gornjoj Bistri i dvorac u Darovaru