# data[].attributes.headline
📌 Як розпізнати фейки 

# data[].attributes.body
📌 Як розпізнати фейки та маніпуляції в мережі?
📌 Тести та вправи на перевірку критичного мислення.
📌 Інструменти для фактчекінгу (StopFake, MediaSapiens тощо).

# data[].attributes.headline
📌 Як створити надійний

# data[].attributes.body
📌 Як створити надійний пароль?
📌 Чек-лист "Чи безпечний твій акаунт?"
📌 Двофакторна автентифікація: навіщо вона потрібна?

# data[].attributes.headline
📌 Що таке кібербулінг 

# data[].attributes.body
📌 Що таке кібербулінг і як його розпізнати?
📌 Алгоритм дій у разі онлайн-цькування.
📌 Контакти служб допомоги (Кіберполіція, гарячі лінії).

# data[].attributes.headline
📌 Як захистити особист

# data[].attributes.body
📌 Як захистити особисті дані у соцмережах?
📌 Налаштування конфіденційності у Facebook, Instagram, TikTok.
📌 Чому не варто ділитися всім у мережі?

# data[].attributes.headline
📌 Правила безпеки у ко

# data[].attributes.body
📌 Правила безпеки у комп’ютерних іграх.
📌 Як не потрапити в шахрайські пастки?
📌 Лутбокси, донати та геймінг-залежність: що варто знати?

# data[].attributes.headline
📌 Як правильно спілкув

# data[].attributes.body
📌 Як правильно спілкуватися в мережі?
📌 "Нетикет" – правила хорошого тону онлайн.
📌 Чому важливо думати перед тим, як щось писати в Інтернеті?

# data[].attributes.headline
Конкурс-виставка "Найкращий мем про безпечний Інтернет"

# data[].attributes.subject
Конкурс-виставка "Найкращий мем про безпечний Інтернет"

# data[].attributes.body
Створи та розмісти меми або комікси про правила безпечної поведінки онлайн.

# data[].attributes.headline
📌 Як розпізнати фейки та маніпуляції в мережі?

# data[].attributes.subject
📌 Як розпізнати фейки та маніпуляції в мережі?

# data[].attributes.body
Щодня в Інтернеті з’являється безліч новин, але не всі вони правдиві. Фейки можуть викликати паніку, формувати хибні уявлення та навіть маніпулювати нашими думками. Як же їх розпізнати?

✅ Перевіряй джерело. Надійні сайти мають чітко вказані контакти, редакцію та автора матеріалу. Якщо на сторінці немає даних про журналістів – є привід засумніватися.

✅ Шукай підтвердження. Знайди цю ж новину на інших сайтах. Якщо її публікують лише маловідомі ресурси – це може бути вигадка.

✅ Перевіряй дату. Старі новини можуть подаватися як актуальні для маніпуляції думкою аудиторії.

✅ Аналізуй емоції. Фейки часто змушують відчувати страх, паніку чи обурення. Якщо новина надто шокуюча – варто її перевірити.

📌 Корисний сайт для перевірки новин:
🔗 StopFake – українська платформа для розвінчування фейків.

# data[].attributes.headline
📌 Тести та вправи на перевірку критичного мислення.

# data[].attributes.subject
📌 Тести та вправи на перевірку критичного мислення.

# data[].attributes.body
Щоб стати справжнім "цифровим детективом", важливо тренувати свою уважність та вміння аналізувати інформацію.

📝 Тест "Правда чи фейк?"
Перевір себе! Обери один із наведених заголовків:
1️⃣ "НАСА підтвердило: Земля змінює орбіту, і це спричинить катастрофу!"
2️⃣ "Учені знайшли новий спосіб лікування раку"
3️⃣ "Дослідники довели, що сміх продовжує життя"

Який заголовок здається тобі сумнівним? Чому?

🎯 Вправа "Перевір джерело"
Візьми будь-яку новину, що викликає сумніви, та перевір, чи є вона на офіційних сайтах (BBC Україна, Укрінформ) або на сайті фактчекерів.

📌 Корисний ресурс для тестів:
🔗 MediaSapiens – платформа, що навчає критичному мисленню.

# data[].attributes.headline
📌 Інструменти для фактчекінгу (StopFake, MediaSapiens тощо).

# data[].attributes.subject
📌 Інструменти для фактчекінгу (StopFake, MediaSapiens тощо).

# data[].attributes.body
Щоб не потрапити на гачок фейків, використовуй перевірені інструменти:

🕵️ Google Reverse Image Search – дозволяє знайти першоджерело зображення. Просто завантаж фото у Google Images та дізнайся, де його опублікували вперше.

🕵️ InVID – плагін для перевірки відео та фото на автентичність. Допомагає визначити, чи були змінені кадри.

🕵️ FactCheck.org – ресурс для перевірки міжнародних новин.

📌 Корисний сайт для аналізу маніпуляцій:
🔗 VoxCheck – проєкт, що перевіряє висловлювання політиків та публічних осіб.

# data[].attributes.headline
📌 Як створити надійний пароль?

# data[].attributes.subject
📌 Як створити надійний пароль?

# data[].attributes.body
Уяви, що твій пароль – це ключ від сейфа з усіма твоїми даними. Чи залишиш ти цей ключ на видному місці? Саме тому важливо, щоб пароль був складним і захищав твої акаунти від зловмисників.

✅ Що робить пароль надійним?
✔ Мінімум 12 символів
✔ Використання великих і малих літер, цифр та символів (!, @, #, $ тощо)
✔ Відсутність імен, дат народження, "123456", "qwerty"
✔ Унікальність – різний пароль для кожного акаунту

❌ Чого НЕ варто робити?
🚫 Використовувати слово "password", своє ім’я, дату народження або прості комбінації.
🚫 Повторювати один і той самий пароль для всіх сайтів.
🚫 Зберігати паролі у відкритому вигляді (нотатки в телефоні, папірці).

📌 Перевір надійність свого пароля тут:
🔗 How Secure Is My Password?

🔹 Порада: Використовуй менеджери паролів (наприклад, Bitwarden або Google Password Manager), які збережуть усі паролі в безпеці.

# data[].attributes.headline
📌 Чек-лист "Чи безпечний твій акаунт?"

# data[].attributes.subject
📌 Чек-лист "Чи безпечний твій акаунт?"

# data[].attributes.body
🔍 Пройди цей чек-лист і дізнайся, наскільки захищені твої акаунти!

✅ Паролі та входи
✔ Я використовую різні паролі для всіх важливих акаунтів.
✔ Мої паролі довгі та складні (не менше 12 символів, є цифри та символи).
✔ Я регулярно змінюю паролі (раз на 6-12 місяців).

✅ Двофакторна автентифікація (2FA)
✔ Я включив 2FA для важливих акаунтів (Google, Instagram, Facebook).
✔ Я використовую автентифікатор (Google Authenticator, Authy), а не SMS.

✅ Перевірка акаунтів
✔ Я регулярно переглядаю список підключених пристроїв у налаштуваннях акаунтів.
✔ Я перевіряю налаштування конфіденційності в соцмережах.

✅ Фішинг та безпека в мережі
✔ Я не відкриваю підозрілі листи та посилання від незнайомців.
✔ Я знаю, як виглядають фішингові сайти та повідомлення.

📌 Перевір безпеку свого акаунту:
🔗 Google Security Checkup

Якщо у тебе 2 або більше "🚫" – настав час покращити безпеку акаунту!

# data[].attributes.headline
📌 Двофакторна автентифікація: навіщо вона потрібна?

# data[].attributes.subject
📌 Двофакторна автентифікація: навіщо вона потрібна?

# data[].attributes.body
Твій пароль – це перший рівень захисту, але що буде, якщо його зламають? Саме для цього існує двофакторна автентифікація (2FA).

✅ Як це працює?
При вході в акаунт ти вводиш пароль, а потім підтверджуєш особу другим способом:
🔹 Код із SMS або e-mail
🔹 Код у додатку-автентифікаторі (Google Authenticator, Authy)
🔹 Відбиток пальця або Face ID

🔹 Чому це важливо?
🔹 Навіть якщо хтось дізнається твій пароль, він не зможе увійти в акаунт без 2FA.
🔹 2FA захищає від фішингових атак та викрадення паролів.

📌 Як увімкнути 2FA?
🔗 Google: Налаштування 2FA
🔗 Instagram: Двофакторна автентифікація
🔗 Facebook: Налаштування 2FA

💡 Порада: Замість SMS-кодів краще використовувати автентифікатор – це безпечніше!

# data[].attributes.headline
📌 Правила безпеки у комп’ютерних іграх.

# data[].attributes.subject
📌 Правила безпеки у комп’ютерних іграх.

# data[].attributes.body
Онлайн-ігри – це крутий спосіб відпочити та поспілкуватися з друзями. Але, як і в реальному житті, тут важливо дотримуватися правил безпеки.

✅ Не розголошуй особисту інформацію
Не повідомляй нікому свої логіни, паролі, домашню адресу чи номер телефону. Навіть якщо хтось представляється "адміністратором гри" – не ведися!

✅ Використовуй унікальні паролі
Паролі на ігрових акаунтах повинні бути складними та різними для кожної гри. Увімкни двофакторну автентифікацію (2FA) – це значно підвищить безпеку!

✅ Блокуй будь-який булінг
Якщо в грі хтось починає тебе цькувати або погрожувати – не відповідай, а просто додай у чорний список та поскаржся адміністрації гри.

✅ Не скачуй чіти та "безкоштовні" бонуси
Шахраї часто маскують віруси під "зламані" версії ігор або "безкоштовні" скіни. Справжній признак безпеки – скачувати ігри лише з офіційних джерел (Steam, Epic Games, PlayStation Store тощо).

📌 Більше порад тут:
🔗 Дитячий фонд ООН про безпеку в онлайн-іграх

# data[].attributes.headline
📌 Як не потрапити в шахрайські пастки?

# data[].attributes.subject
📌 Як не потрапити в шахрайські пастки?

# data[].attributes.body
Шахраї в іграх придумують різні способи виманити у гравців гроші або доступ до акаунту. Ось найпоширеніші пастки та як їх уникнути:

🚨 Фішингові сайти
Ти отримав повідомлення "Виграй 1000 V-Bucks!" або "Безкоштовні скіни!" із посиланням? Не переходь за ним! Шахраї створюють сайти, що копіюють офіційні, і таким чином крадуть акаунти.

🎭 Фейкові адміни та трейдери
Якщо хтось пише "Я з техпідтримки, надішли мені логін і пароль" – це шахрай. Жодна адміністрація гри ніколи не просить особисті дані!

🛑 Шахрайські обміни в іграх
У багатьох іграх є обмін предметами (наприклад, у CS:GO, Roblox). Якщо хтось пропонує угоду, яка виглядає "занадто вигідно" – це майже 100% шахрайство.

✅ Як захиститися?
✔ Використовуй офіційні магазини та платформи для покупок.
✔ Увімкни 2FA (двофакторну автентифікацію).
✔ Перевіряй URL-адреси сайтів перед тим, як вводити дані.
✔ Не переходь за посиланнями з підозрілих повідомлень.

📌 Перевір свій акаунт на зламані паролі:
🔗 Have I Been Pwned

# data[].attributes.headline
📌 Лутбокси, донати та геймінг-залежність: що варто знати?

# data[].attributes.subject
📌 Лутбокси, донати та геймінг-залежність: що варто знати?

# data[].attributes.body
🎁 Що таке лутбокси?
Лутбокси – це віртуальні "скриньки" в іграх, які дають випадкові призи (скіни, персонажі, зброю тощо). Вони нагадують азартні ігри: витрачаєш гроші, але ніколи не знаєш, що отримаєш.

💸 Донати – це погано?
Сам по собі донат (покупка предметів у грі) – це нормально. Проблеми починаються, коли витрати стають неконтрольованими.

❗ Ознаки геймінг-залежності:
🔹 Гра стає важливішою за навчання, друзів, сім’ю.
🔹 Гравець злиться або нервується, коли не може грати.
🔹 Постійне бажання "задонатити ще трохи".
🔹 Сон, харчування та особисте життя страждають через ігри.

✅ Як уникнути проблем?
✔ Встановлюй ліміти на покупки в іграх.
✔ Контролюй час, проведений в іграх.
✔ Використовуй безкоштовні альтернативи донатам (наприклад, заробляй ігрову валюту без вкладень).

📌 Цікава стаття:
🔗 UNICEF про геймінг-залежність у дітей

# data[].attributes.headline
📌 Як правильно спілкуватися в мережі?

# data[].attributes.subject
📌 Як правильно спілкуватися в мережі?

# data[].attributes.body
Інтернет – це місце спілкування, навчання та розваг. Але важливо пам’ятати, що за екранами сидять реальні люди, а тому правила ввічливого спілкування діють і тут.

✅ Основні правила онлайн-спілкування:
🔹 Будь ввічливим – навіть якщо хтось тобі не подобається, не варто відповідати агресією.
🔹 Уникай токсичності – образи, сарказм і зневажливі коментарі можуть зіпсувати репутацію.
🔹 Використовуй емодзі та знаки пунктуації, щоб твої повідомлення були зрозумілими.
🔹 Перевіряй повідомлення перед відправкою – чи немає помилок або двозначних фраз?

🚨 Помилки, яких варто уникати:
🚫 Капс-лок = крик. Не пиши ВСЕ ВЕЛИКИМИ ЛІТЕРАМИ, якщо не хочеш виглядати грубо.
🚫 Спам і флуд – зайві повідомлення дратують співрозмовників.
🚫 Надсилання неперевіреної інформації – перед тим, як переслати новину, переконайся, що вона правдива.

📌 Детальніше про правила спілкування онлайн:
🔗 Netiquette Guidelines

# data[].attributes.headline
📌 "Нетикет" – правила хорошого тону онлайн.

# data[].attributes.subject
📌 "Нетикет" – правила хорошого тону онлайн.

# data[].attributes.body
"Нетикет" (netiquette) – це набір правил, які допомагають спілкуватися культурно та уникати конфліктів в Інтернеті.

💡 ТОП-7 правил "нетикету":
1️⃣ Поважай інших – не груби, не ображай, не розпалюй конфлікти.
2️⃣ Дотримуйся граматики – спілкування в Інтернеті не означає, що можна забути про правила правопису.
3️⃣ Не поширюй фейки – перевіряй інформацію, перш ніж ділитися нею.
4️⃣ Не додавай людей у групи та чати без їхнього дозволу.
5️⃣ Не публікуй чужі фото чи особисту інформацію без згоди.
6️⃣ Якщо дискутуєш – роби це аргументовано, без образ.
7️⃣ Дотримуйся принципу "не пиши того, що не сказав би в реальному житті".

📌 Цікава стаття про цифровий етикет:
🔗 UNESCO про цифрову грамотність

# data[].attributes.headline
📌 Чому важливо думати перед тим, як щось писати в Інтернеті?

# data[].attributes.subject
📌 Чому важливо думати перед тим, як щось писати в Інтернеті?

# data[].attributes.body
Що потрапляє в Інтернет – залишається там назавжди. Навіть якщо ти видалиш пост чи коментар, він міг бути збережений іншими людьми.

🛑 Що потрібно пам’ятати перед тим, як щось писати?
✔ Переконайся, що твій коментар не образить інших.
✔ Уникай особистої інформації. Все, що ти публікуєш (адреса, номер телефону, місце навчання), можуть використати шахраї.
✔ Не розпалюй конфлікти. Якщо тебе провокують – краще не відповідати або повідомити модератору.
✔ Думай про свою цифрову репутацію. Деякі пости можуть зашкодити твоєму майбутньому – наприклад, роботодавці чи вчителі можуть їх побачити.

💡 Пам’ятай правило THINK перед тим, як щось написати:
✅ T (True) – Чи це правда?
✅ H (Helpful) – Чи це корисно?
✅ I (Inspiring) – Чи це позитивне повідомлення?
✅ N (Necessary) – Чи це потрібно сказати?
✅ K (Kind) – Чи це доброзичливо?

📌 Корисний ресурс про цифрову безпеку:
🔗 Internet Matters

# data[].attributes.headline
📌 Як захистити особисті дані у соцмережах?

# data[].attributes.subject
📌 Як захистити особисті дані у соцмережах?

# data[].attributes.body
Соцмережі – це місце, де ми спілкуємося, ділимося моментами з життя та знаходимо нових друзів. Але разом із цим зростає ризик витоку особистої інформації.

🛑 Як убезпечити свої дані?

🔹 Уникай публікації особистої інформації.
Не вказуй свою домашню адресу, номер телефону, школу чи будь-які дані, які можуть використати шахраї.

🔹 Перевіряй, що ти публікуєш.
Навіть якщо видалиш пост, він може залишитися у когось в скріншотах або архівах.

🔹 Обмеж доступ до профілю.
Роби його закритим для незнайомців та контролюй, хто може коментувати або відмічати тебе на фото.

🔹 Не додавай у друзі всіх підряд.
Фейкові акаунти можуть збирати дані про тебе. Приймай заявки тільки від знайомих людей.

📌 Корисний ресурс:
🔗 Кіберполіція України: як захистити особисті дані

# data[].attributes.headline
📌 Налаштування конфіденційності у Facebook, Instagram, TikTok.

# data[].attributes.subject
📌 Налаштування конфіденційності у Facebook, Instagram, TikTok.

# data[].attributes.body
Кожна соцмережа має свої налаштування приватності. Ось кілька важливих параметрів, які варто перевірити:

🔵 Facebook

✔ Перейдіть у "Налаштування" → "Конфіденційність".
✔ Обмежте коло тих, хто може бачити ваші публікації ("Лише друзі" або "Лише я").
✔ Увімкніть двофакторну автентифікацію.
✔ Перевірте, які додатки мають доступ до вашого профілю.

🔗 Докладніше: Налаштування Facebook

📸 Instagram

✔ Увімкніть "Закритий профіль" у "Налаштуваннях приватності".
✔ Обмежте коментарі та теги, щоб уникнути спаму.
✔ Використовуйте "Обмеження" для підозрілих акаунтів.
✔ Вимкніть показ геолокації в публікаціях.

🔗 Докладніше: Безпека в Instagram

🎵 TikTok

✔ Увімкніть "Приватний акаунт".
✔ Обмежте, хто може надсилати вам повідомлення.
✔ Використовуйте функцію "Обмежений режим" для фільтрації небажаного контенту.
✔ Вимкніть можливість скачування ваших відео.

🔗 Докладніше: Центр безпеки TikTok

# data[].attributes.headline
📌 Чому не варто ділитися всім у мережі?

# data[].attributes.subject
📌 Чому не варто ділитися всім у мережі?

# data[].attributes.body
🤔 Чи замислювався ти, що кожен пост у соцмережах – це не просто картинка чи текст, а твій цифровий слід?

❌ Що може піти не так?
🚨 Витік особистих даних. Хакери можуть скористатися публічною інформацією для злому акаунту.
🚨 Шахрайство. Чим більше ти розповідаєш про себе, тим легше тебе ошукати.
🚨 Цифрова репутація. Роботодавці та вчителі можуть знайти твої старі дописи – і вони можуть вплинути на твоє майбутнє.

✅ Що можна публікувати без ризику?
✔ Нейтральні фото без прив’язки до місця проживання.
✔ Контент, який не розкриває особисту інформацію.
✔ Освітні та творчі матеріали.

📌 Перевір свій цифровий слід тут:
🔗 Google: Як видалити особисту інформацію з пошуку

# data[].attributes.headline
📌 Що таке кібербулінг і як його розпізнати?

# data[].attributes.subject
📌 Що таке кібербулінг і як його розпізнати?

# data[].attributes.body
Кібербулінг (cyberbullying) – це агресивна, навмисна поведінка в Інтернеті, спрямована на приниження або залякування людини.

❗ Як виглядає кібербулінг?

🔴 Погрози та образи у повідомленнях.
🔴 Поширення чуток або особистої інформації без дозволу.
🔴 Маніпуляції, шантаж або вимагання грошей.
🔴 Створення фейкових акаунтів, щоб глузувати з людини.
🔴 Коментарі з приниженням зовнішності, здібностей чи особистого життя.

🚦 Як відрізнити булінг від звичайного жарту?

✅ Жарт – якщо він не завдає шкоди та всі учасники сміються.
❌ Булінг – якщо комусь неприємно, але агресор продовжує.

📌 Корисний ресурс:
🔗 ЮНІСЕФ: що таке кібербулінг

# data[].attributes.headline
📌 Алгоритм дій у разі онлайн-цькування.

# data[].attributes.subject
📌 Алгоритм дій у разі онлайн-цькування.

# data[].attributes.body
Якщо ти став жертвою кібербулінгу або помітив, що цькують когось іншого, дій негайно.

📌 Що робити?

1️⃣ Не реагуй агресивно. Не відповідай образами – це може погіршити ситуацію.
2️⃣ Збережи докази. Зроби скріншоти повідомлень, коментарів чи відео.
3️⃣ Заблокуй агресора. Використовуй функцію блокування або "Поскаржитися" у соцмережах.
4️⃣ Розкажи дорослим. Повідом вчителю, батькам або шкільному психологу.
5️⃣ Звернися до служб допомоги. Якщо булінг загрожує безпеці, повідом у кіберполіцію.

💡 Важливо! Навіть якщо тебе кібербулінг не зачіпає, не підтримуй агресора лайками чи коментарями.

📌 Інструкція: Як діяти у разі кібербулінгу
🔗 StopBullying.gov

# data[].attributes.headline
Паролі - це серйозно!

# data[].attributes.subject
Паролі - це серйозно!

# data[].attributes.headline
Що викладати у соцмережі?

# data[].attributes.subject
Що викладати у соцмережі?

# data[].attributes.headline
📌 Контакти служб допомоги (Кіберполіція, гарячі лінії).

# data[].attributes.subject
📌 Контакти служб допомоги (Кіберполіція, гарячі лінії).

# data[].attributes.body
Якщо ти став жертвою кібербулінгу або бачиш, що цькують когось іншого, не мовчи! Ось контакти, куди можна звернутися:

📞 Національна гаряча лінія з протидії булінгу
☎ 116 111 – безкоштовно, анонімно (Пн-Пт, 10:00–20:00)

📞 Кіберполіція України
🔗 Новини — Департамент Кіберполіції

📩 cybercrime@cyberpolice.gov.ua

📞 Гаряча лінія психологічної допомоги
☎ 0 800 500 225

📞 Уповноважений Верховної Ради з прав людини
☎ 0 800 50 17 20

❗ Не будь байдужим! Якщо бачиш, що комусь потрібна допомога – розкажи про ці контакти.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
департамент кіберполіції національної поліції україни

# data[].attributes.attachment_link.title
Новини - Департамент Кіберполіції

# data[].attributes.attachment_link.description
Департамент Кіберполіції Національної поліції України

# data[].attributes.headline
Чого не варто робити

# data[].attributes.subject
Чого не варто робити

# data[].attributes.body
• Використовувати один пароль для усіх облікових записів.

Використовувати пароль, який збігається з логіном.

Застосовувати прості варіації одного паролю. Якщо вас звати Олег, не варто використовувати для різних сайтів паролі «Oleg1», «Oleg2».

При створенні пароля не використовуйте загальнодоступну інформацію про вас. Наприклад, номер вашого телефону, дата народження чи ініціали збільшують ймовірність злому вашого аккаунта зацікавленою особою.

Придумувати паролі із загальновживаних слів. Існують спеціальні програми перебору паролів, які застосовують усі словникові слова по черзі, щоб знайти саме те, яке відкриє доступ до ваших даних.

# data[].attributes.headline
НАДІЙНИЙ ПАРОЛЬ 

# data[].attributes.subject
НАДІЙНИЙ ПАРОЛЬ 

# data[].attributes.body
Придумайте окремий пароль до кожного з облікових записів. Можна скористатися генератором / менеджером паролів, який самостійно згенерує набір унікальних символів для вас (Наприклад, KeePass, LastPass чи 1Password)

Надійний пароль може містити символи як у верхньому регістрі (F, K, W …) так і в нижньому (f, k, w …), а також спеціальні символи (@, $, *, ^, і тд.).

# data[].attributes.body
Вішинг — телефонне шахрайство, пов'язане з виманюванням реквізитів банківських карток або іншої конфіденційної інформації, примушуваннями до переказу коштів на картку злодіїв. Є найпоширенішим способом крадіжки коштів із рахунків громадян. Разом з іншими схемами обману вивчається соціальною інженерією.

# data[].attributes.headline
НЕБЕЗПЕЧНІ ІГРИ 

# data[].attributes.subject
НЕБЕЗПЕЧНІ ІГРИ 

# data[].attributes.body
1. Челенджі з соцмереж – де люди повторюють небезпечні дії, наприклад, ковтають неїстівні речовини або стрибають із висоти.

2. Ігри з удушенням – коли діти чи підлітки пробують тимчасово зупинити подачу кисню, що може призвести до втрати свідомості.

3. Гонки на велосипедах чи скейтах у небезпечних місцях – наприклад, біля дороги або на дахах.

4. Ігри з вогнем – підпалювання предметів, петарди, експерименти з хімічними речовинами.и

5. Екстремальні випробування – наприклад, коли хтось пробує довго не спати, не їсти або терпіти біль.

# data[].attributes.headline
МОМО ЧЕЛЕНДЖ, Тимко Марія 7-Б

# data[].attributes.subject
МОМО ЧЕЛЕНДЖ, Тимко Марія 7-Б

# data[].attributes.body
Момо Челендж (або "Momo Challenge")

— це одна з найбільш відомих і страшних інтернет-небезпек, яка стала дуже популярною в 2018 році. Челендж на основі вигаданого персонажа на імʼя Момо був повʼязаний з маніпуляцією дітьми та підлітками через соцмережі, месенджери та відеоплатформи.

# data[].attributes.body
Оригінальна гра отримала продовження в іграх, фільмах, мультфільмах, телесеріалах і літературі. Серія відома високим рівнем насильства і своєю системою кривавих добивань що вимагає послідовності натискання кнопок для виконання, які зокрема призвели до створення ESRB. У  серії використовується надмірна жорстокість: бризги крові, побиття до переломів, вбивства стало буденним для сучасної дитини, що прийнятно. Так не має бути, діти повинні виховуватися в спокої для хорошого розвитку  майбутнього

# data[].attributes.body
Цікаво, що особливо показовими є дослідженнях шутерів, які носять насильницький характер (наприклад, Halo 4, Grand Theft Auto IV). Докази були отримані шляхом проведення навчальних досліджень, в яких набирали «наївних» гравців (тих, хто ніколи не грав раніше) і випадковим чином розподіляли на 2 групи, після чого просили грати або в один із шутерів, або в відеогру іншого жанру протягом аналогічного періоду часу. У порівнянні з контрольною групою, гравці в «стрілялки» продемонстрували швидший і точніший розподіл уваги, а також кращі просторові здібності.

У недавньому метааналізі був отримано висновок про те, що поліпшення просторових здібностей, отримане під час гри в шутери, не є чимось на  межі статистичної помилки: його можна порівняти з ефектами формальних (шкільних і університетських) курсів. Поліпшення просторових здібностей за допомогою відеоігор не тільки досягається за відносно короткий період і зберігається протягом тривалого часу, але, що особливо важливо, успішно реалізується при виконанні інших завдань поза межами комп’ютерного світу. Подібні ефекти можна пояснити тим, що поведінкові зміни супроводжуються постійним фізичним і функціональним неврологічним ремоделюванням.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.body
Відеогра в жанрі інді-горор та, від студії DVloper. Вихід гри на Android відбувся 24 листопада 2017 року, а 12 грудня була портована на iOS. Вже 20 листопада 2018 року опублікована офіційна гра на персональні комп'ютери. Ця гра здобула широку популярність на платформі YouTube.

Насправді гра відноситься до небезпечних, тому що  впливає психологічний стан дитини, який при зводить до насильства, боязнь до старшого покоління,  ненависть до людей та оточення. А ми знаємо, що найголовніше це родинний затишок, сім’я, розвиток  спокійної дитини.

# data[].attributes.body
Poppy Playtime — відеогра в жанрі survival horror з елементами головоломки, розроблена та видана американським інді — розробником MOB Games. Гравець грає роль колишнього працівника компанії Playtime Co., яка виготовляє іграшки. Він повертається до своєї покинутої фабрики дитячих іграшок через 20 років після зникнення її персоналу. Гравець переміщується в перспективі від першої особи та повинен розгадувати головоломки, деякі з яких вимагають отримання гаджета під назвою GrabPack, щоб прогресувати, уникаючи різноманітних ворогів.Ця гра відноситься до небезпечних ігор, тому що вона впливає на психіку дітей які в неї грають.

Ця гра відноситься до небезпечних ігор, тому що вона впливає на психіку дітей які в неї грають.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал АНТЕНА

# data[].attributes.attachment_link.title
«Синій кит»: гра, яка забирає життя підлітків

# data[].attributes.headline
STALKER Горшані Даніїл-7-Б

# data[].attributes.subject
STALKER Горшані Даніїл-7-Б

# data[].attributes.body
Цікаво, що СТАЛКЕР може мати свої різновиди. Так, у сучасному суспільстві популярний такий різновид СТАЛКЕР, як ТІНЬ чорнобиля. Велика кількість електронних листів та повідомлень із завданями Сидоровича, звинуваченнями, наполяганнями про хабар, висловлювань в її сторону таких як "чики брики"та багато іншого – це все у певній мірі може розцінюватись як форма кібербулінгу.

# data[].attributes.headline
Меми та комікси учнів початкових класів

# data[].attributes.subject
Меми та комікси учнів початкових класів

# data[].attributes.headline
📌Однією з відомих жертв кібербулінгу в Україні була 15-річна школярка з села Брониця на Львівщині, яка в 2021 році вкоротила собі віку через онлайн-цькування.                                   Дівчину принижували у соціальних мережах, зокрема, поширювали її особисті фото та писали образливі коментарі. Після тривалого психологічного тиску вона наклала на себе руки. Ця трагедія стала черговим нагадуванням про небезпеку кібербулінгу та необхідність його попередження.  

# data[].attributes.subject
📌Однією з відомих жертв кібербулінгу в Україні була 15-річна школярка з села Брониця на Львівщині, яка в 2021 році вкоротила собі віку через онлайн-цькування.                                   Дівчину принижували у соціальних мережах, зокрема, поширювали її особисті фото та писали образливі коментарі. Після тривалого психологічного тиску вона наклала на себе руки. Ця трагедія стала черговим нагадуванням про небезпеку кібербулінгу та необхідність його попередження.  

# data[].attributes.headline
STOP! Кібербулінг

# data[].attributes.subject
STOP! Кібербулінг

# data[].attributes.body
Артем завжди був відлюдькуватим, але в університеті це лише погіршилося. Його сторінки в соцмережах заповнили анонімні повідомлення: глузування, змонтовані фото, навіть погрози. Спочатку він намагався ігнорувати, потім видалив акаунти, але це не допомогло — тепер його висміювали у внутрішніх чатах групи.

Він звернувся до куратора, але той лише знизав плечима: «Це просто жарти». Друзі? Вони не хотіли втручатися. Артем замкнувся в собі, пропускав пари, а потім взагалі кинув навчання.

Одного разу він побачив у новинах історію про студента, який не витримав кібербулінгу. Тоді зрозумів: або боротися, або зламатися. Він зібрав докази, пішов до керівництва університету та в поліцію. Декілька винних відрахували, деяких оштрафували.

Інформація була взята з StopCyberbilling.org

# data[].attributes.headline
📌Не розголошуй особист

# data[].attributes.body
📌Не розголошуй особисті дані 📌Стережися незнайомців – не довіряй всім онлайн-друзям, адже не завжди можна знати, хто насправді ховається за профілем. 📌Поважай інших – не бери участі в кібербулінгу та не поширюй образливий контент. 📌Використовуй надійні паролі – придумай складний пароль і не передавай його нікому. 📌Будь обережним із посиланнями – не клікай на підозрілі лінки, щоб уникнути вірусів і шахрайства

# data[].attributes.headline
Цифровий слід

# data[].attributes.subject
Цифровий слід

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Школа медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.title
Цифровий слід і як з ним боротися → Випуск 3

# data[].attributes.body
Андрій переїхав до нового міста, рятуючись від війни, і почувався самотнім. У школі він ні з ким не спілкувався, уникав розмов і тримався осторонь. Однокласники помітили це й почали підтримувати його – запрошували на прогулянки, допомагали з навчанням. Поступово хлопчик відкрився, відчув себе у безпеці й почав довіряти людям. З часом він став веселим, компанійським і знайшов багато нових друзів.

# data[].attributes.body
﻿﻿﻿Це більше не гра, а серія завдань, яка була поширена через соціальні мережі.
Гравці отримували завдання, які підштовхували до суїцидальних думок і поведінки. Хоча сама гра офіційно не існує, її вплив був реальним, і вона стала причиною багатьох трагедій по всьому світу.

# data[].attributes.headline
Гра "РОЖЕВИЙ ДЕЛЬФІН"

# data[].attributes.subject
Гра "РОЖЕВИЙ ДЕЛЬФІН"

# data[].attributes.body
Макс був одним із тих, хто повірив у чутки. Втомлений від життя, він зареєструвався на сайті гри й отримав перше завдання: "Поріж руку. Доведи, що ти готовий".

Спочатку це здавалося безглуздою розвагою. Він порізав руку лезом і надіслав фото. Відповідь прийшла одразу: "Добре. Тепер спробуй на смак свою кров".

Наступні дні перетворили його життя на кошмар. Він катував бездомних тварин, руйнував своє тіло, відчував, як всередині щось змінюється. Але коли дійшло до фінального рівня, гра стала реальною.

Йому прислали координати покинутого складу. Там він зустрів інших «гравців». Всі вони були виснаженими, з порізами, темними колами під очима.

Посередині залу стояв чоловік у масці дельфіна. Він дістав ніж і сказав: «Тільки один з вас виживе».

Запах крові змішався з холодом металу. Макс не встиг оговтатися, як хлопець поруч кинувся на нього з арматурою. Він ухилився і завдав удару ножем у шию супротивнику. Той захрипів і впав, хапаючи руками повітря.

Крики лунали всюди. Люди рвали один одного на шматки. Кістки ламалися, кров хлюпала на бетон.

Зрештою, Макс залишився один. Він тремтів, весь у крові. Маска дельфіна підійшла до нього і мовила:

«Вітаю. Ти—новий Куратор».

На його телефон прийшло нове повідомлення. "Знайди наступного гравця".

Макс усміхнувся. Гра продовжується.

Макс став Куратором. Він більше не отримував наказів—тепер він їх віддавав. Його робота була простою: шукати нових гравців, змушувати їх калічити себе, доводити до божевілля. Він дивився, як люди ламаються, як їхні очі заповнюються страхом.

Але згодом стало важко. Він більше не відчував адреналіну. Кров, крики, розбиті черепи—все це перетворилося на рутину. Він почав втрачати контроль.

Повідомлення

Одного вечора телефон завібрував.

"Куратор, твій останній рівень настав"

Йому прислали координати. Це була пастка.

Макс приїхав до старої фабрики. Всередині—темрява, лише ліхтар на телефоні виривав зі світу тіней розбиті стіни та покинуті машини.

Голоси.

Він почув шепіт. Озирнувся, але нікого не було.

"Гра не має кінця. Є лише одна можливість вийти"

Тінь майнула збоку. Він зреагував надто пізно. Удар по голові—і темрява.

Фінальне випробування

Макс прокинувся прив’язаним до крісла. Перед ним стояла людина в рожевій масці дельфіна.

"Вітаю, ти дійшов до фіналу",—сказав спотворений голос.

Руки та ноги Макса були закріплені ременями. Поруч лежав ніж.

"Якщо хочеш вижити—відріж собі язик"

Він задихнувся від страху. Ні, цього не може бути. Це він був Куратором! Його ж неможливо змусити грати!

Але ніхто не питав його згоди.

Перший удар ножем—і він закричав. Він намагався розв’язатися, але ремені врізалися в шкіру.

"Час вийшов",—сказав Дельфін.

І тоді біль став справжнім.

Його пальці відрізали один за одним. Він кричав, але від болю втрачав голос. Його очі були широко розплющені, коли лезо пройшлося по животу. Кишки повільно випали на підлогу, гарячі та слизькі.

Він смикався, тіло ще не зрозуміло, що вже мертве.

Дельфін нахилився до нього й прошепотів:

"Гра продовжується".

Камера зафіксувала його останній подих.

Через кілька днів у темному інтернеті з’явилося нове відео.

як бачите мінусів нема

# data[].attributes.body
ULTRAKILL – це не просто гра про стрілянину, це ще й метафора ненаситної жадоби, механіка якої будується на агресії. Ти не можеш вижити, якщо не атакуєш, і чим більше вбиваєш, тим більше отримуєш винагороди.

Ось кілька психологічних аспектів гри:

🩸 Синдром мисливця
Гравець відчуває інстинктивний потяг до полювання, бо гра винагороджує активність, а не оборону. Це нагадує поведінку хижаків у природі – вони не виживають, якщо не полюють.

⚡ Стан потоку (Flow State)
Швидкий темп, постійна дія і відсутність пауз змушують гравця зануритися в геймплей, де кожна дія природно перетікає в наступну. Це відчуття "я повністю контролюю ситуацію" викликає задоволення та змушує грати ще більше.

🔫 Гедоністична адаптація
Гравець швидко звикає до шаленого темпу та потребує щораз складніших викликів, щоб отримувати ту саму дозу адреналіну. Саме тому ULTRAKILL поступово ускладнюється, щоб підтримувати напругу та азарт.

👹 Символіка насильства
Головний герой – це робот, що прагне крові, що можна сприймати як алегорію безмежного споживання та ненаситності. Це відображає сучасний світ, де люди прагнуть більше швидких емоцій, адреналіну, а іноді й руйнування.

🎭 Катарсис через хаос
ULTRAKILL дозволяє гравцеві випустити агресію в контрольованому середовищі. Гра не має складної історії, вона – чистий вибух емоцій, де гравець розряджається через динамічний геймплей.

Якщо коротко, ULTRAKILL – це гра, яка ідеально експлуатує людську природу, тримаючи нас у стані адреналінового трансу. Це справжня психологічна атака на мозок – і це круто! 🚀💀

4o

# data[].attributes.headline
dota 2 - комюніті сирот

# data[].attributes.subject
dota 2 - комюніті сирот

# data[].attributes.body
DOTA 2 – ГРА, ЩО ЗМІНЮЄ СВІДОМІСТЬ

Dota 2 – це не просто MOBA, це випробування для мозку та психіки. Гра настільки глибока, що може або зробити з тебе генія, або звести з розуму.

🧠 ПСИХОЛОГІЧНІ АСПЕКТИ DOTA 2

🔥 Синдром залежності
Dota 2 – це гра, яка втягує. Кожен матч – новий виклик, кожен момент – шанс стати кращим. Саме тому багато гравців не можуть просто "зіграти одну гру" – вони повертаються знову і знову.

⚔️ Ефект "Я міг зробити краще"
Кожна поразка залишає відчуття, що наступного разу вийде інакше. Через це гравці постійно прагнуть реваншу, навіть якщо програли 10 ігор поспіль.

🤬 Синдром "я краще за вас" (Dunning-Kruger Effect)
Багато гравців вважають, що вони розуміють гру краще за інших, що призводить до токсичності, звинувачень і люті в чаті. Однак насправді більшість не настільки добрі, як їм здається.

👥 Соціальний експеримент
Dota 2 – це гра про комунікацію. Хочеш виграти? Спілкуйся з командою. Але проблема в тому, що більшість гравців обирають не співпрацю, а конфлікти та пошук винних. Це як маленька модель суспільства – одні хочуть будувати, інші просто палають у гніві.

🎯 Синдром "Величного моменту"
У Dota 2 навіть найгірша гра може перевернутися одним геніальним моментом. Одна ідеальна ініціація, один моментальний рефлекс – і ти герой. Ці миті запам’ятовуються на роки.

🕳️ Dota 2 – це чорна діра
Гравці витрачають тисячі годин, але при цьому завжди є відчуття, що ти ще не навчився всьому. Це нескінченне вдосконалення робить Dota 2 однією з найскладніших ігор у світі.

💀 ПІДСУМОК
Dota 2 – це гра, яка випробовує тебе на терпіння, емоційну стабільність і вміння вчитися. Це битва не тільки на мапі, але і в голові. Хтось стає легендою, а хтось – божевільним. І це те, що робить Dota 2 настільки унікальною. 🏆🔥

# data[].attributes.attachment_caption
Думати перед тим, як писати в Інтернеті, важливо для безпеки та збереження особистих даних. Все, що публікується, може вплинути на репутацію і залишитися назавжди. Непродумані слова можуть образити інших або викликати конфлікти. Варто перевіряти достовірність інформації, щоб не поширювати фейки. Деякі висловлювання можуть навіть порушувати закон.

# data[].attributes.headline
Чому важливо думати перед тим як щось писати в Інтернет?

# data[].attributes.subject
Чому важливо думати перед тим як щось писати в Інтернет?

# data[].attributes.headline
Небезпечні мережі 

# data[].attributes.subject
Небезпечні мережі 

# data[].attributes.body
Мережі можуть бути небезпечними. У телефонних мережах є хакери. Які можуть прикриватися під ім'ям іншої людини. Ні в якому разі не можна давати свої паролі комусь.

# data[].attributes.headline
Небезпечні мережі 

# data[].attributes.subject
Небезпечні мережі 

# data[].attributes.body
1. Мережі можуть бути як і безпечні так і небезпечні .

2. Й не корисні для дітей й дорослих .

3. Не можна надавати незнайомцям свої особисті дані .

4. Й свої особисті фотки .

5. Для вашої безпеки.

# data[].attributes.body
Цікаве, незвичайне і нове слово - «тролінг». Далеко не всі знають, що воно означає. Спробуємо розібратися з цим молодіжним неологізмом.

На сьогодні є досить популярною програма «Дурнєв +1». Тим, хто бачив хоч один випуск, буде легше зрозуміти. Спробуємо подумати, проаналізувати і все ж вирішити, чи погане це явище і як воно впливає на нас, якщо взагалі впливає.

Спочатку звернемось до тлумачного словника. Ось, як він пояснює це поняття: «Тролінг (від англ. trolling) — розміщення в Інтернеті провокаційних повідомлень з метою викликати флейм, конфлікти між учасниками, образи, війну правок, марнослів`я тощо. Тролінг є грубим порушенням мережевого етикету (нетикету)».

А тепер повернемось до наших буднів. Де ж ще ми можемо зустріти явище тролінгу?

Рік тому письменник і блогер Олег Шинкаренко розмістив у своєму «Живому Журналі» фотографію із зображенням Віктора Януковича і риторичне запитання внизу про те, хто ж і коли нарешті вб’є президента. 30 липня до нього підійшли троє, представилися працівниками СБУ й запросили «на бесіду». Цього ж року подібний випадок повторився - 4 хлопців заарештували.

Є випадки, пов’язані із замовленим Інтернет-тролінгом. Ігор (ім’я змінено) ще 2008 року підробляв «інтернет-тролем» - платним коментатором політичних сайтів на користь однієї з політичних сил. Тоді за таку роботу платили від $200 до $450. «Щотижня я надсилав кураторові електронною поштою список своїх коментарів із зазначенням статей і часу, відповідно до чого мені нараховували гроші, які передавали в конвертах», - наводить приклад газета «Тиждень».

Майже провокаційними стали слова Ірини Фаріон: «Запитую у всіх нас: звідки, як кажуть наші святі галичани, звідки сі взяла ту російська мова? Хто ї ту засіяв? На якому гумні, перепрошую, вона виросла?» Ніби нічого особливого, але при іншому написанні з прихованою частиною слова: «г*ні» замість «гумні» - це сприймається однозначно, як «гівні». Тобто, це свідома провокація, як щодо російськомовної частини населення, так і щодо самої Ірини Фаріон та її політсили.

Добре це чи погано - судити кожному з нас. Щодо державного рівня, то заборони тут діють у Білорусі, Китаї та інших авторитарних країнах. ТСН повідомляє, що в одному зі штатів США також заборонили тролінг і образи в Інтернеті.

Та ще конкретно не відомо, як далеко зможе дійти тролінг в Україні. Але як ми бачимо, вже є непоодинокі випадки заробляння грошей і арешту через тролінг.

Та все ж найкращий спосіб відбитися від тролінгу - ігнорувати його. Про це говорять як психологи, так і самі тролі. Тому позбавте троля того, заради чого він так «працює». Адже пам’ятайте, що саме заради вашої реакції все це і робиться.

https://images.app.goo.gl/eoY9YNbkpnuQvduq8

Підготував : Горват Максим 5-А

# data[].attributes.headline
Як створити правильний пароль

# data[].attributes.subject
Як створити правильний пароль

# data[].attributes.body
Створіть надійний пароль

Надійний пароль допомагає захистити:

особисту інформацію

електронні листи, файли й інші дані

обліковий запис від зламу

Вимоги до паролів

Пароль може складатися з будь-якої комбінації літер, цифр і символів ASCII. Діакритичні знаки й символи з діакритиками не підтримуються.

Не можна використовувати паролі, які:

легко вгадати, наприклад, "пароль123"

використовувалися раніше для облікового запису

починаються або закінчуються пробілом

Поради щодо створення надійного пароля

Надійний пароль має бути достатньо легким для вас, щоб його запам’ятати, але складним для інших, щоб ніхто не міг його вгадати чи підібрати.

# data[].attributes.headline
Токарський Мілан. Ліцей 8, 5 -Б клас.                                                   Моя улюблена безпечна гра!

# data[].attributes.subject
Токарський Мілан. Ліцей 8, 5 -Б клас.                                                   Моя улюблена безпечна гра!

# data[].attributes.body
СТАНЬТЕ СИЛЬНІШИМИ. РАЗОМ!

Люди-павуки, Пітер Паркер і Майлз Моралес, повертаються у новій захопливій пригоді визнаної критиками франшизи Marvel's Spider-Man для PS5.

Розгойдуйтеся, стрибайте та використовуйте нові павутинні крила, щоб пересуватися Нью-Йорком світу Marvel, миттєво перемикаючись між Пітером Паркером та Майлзом Моралесом. Проживіть різні історії, отримайте нові надзвичайні здібності та завадьте легендарному лиходію Веному знищити їхні життя, місто та тих, кого вони кохають.

Сам граю, і раджу вам!

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
 людина павук

# data[].attributes.headline
Що таке цифровий етикет? 

# data[].attributes.subject
Що таке цифровий етикет? 

# data[].attributes.body
Цифровий етикет - це система правил, створена людьми для спілкування один з одним в мережі Інтернет.

Статистика свідчить - спілкуємося через інтернет ми не менше, ніж вживу. У 2020 році We Are Social і Hootsuite провели дослідження і надали щорічну статистику інтернету:

- майже 60% людства вже онлайн;

- 50,1% інтернет-трафіку припадає на мобільні пристрої.

Взято з джерела :Logika School

# data[].attributes.headline
Кібербулінг – це не просто неприємні слова в інтернеті. Це реальна загроза, яка може зруйнувати самооцінку, викликати тривогу та навіть привести до серйозних наслідків для психічного здоров’я.

# data[].attributes.subject
Кібербулінг – це не просто неприємні слова в інтернеті. Це реальна загроза, яка може зруйнувати самооцінку, викликати тривогу та навіть привести до серйозних наслідків для психічного здоров’я.

# data[].attributes.body
Що таке кібербулінг?

Кібербулінг – це залякування, образи, поширення неправдивої інформації чи приниження в інтернеті. Він може проявлятися через коментарі, особисті повідомлення, публічні глузування або навіть створення фейкових акаунтів для знущання.

Як зупинити кібербулінг?

✅ Не відповідай агресору. Кожна відповідь може тільки підживити булера.

✅ Збережи докази. Якщо ситуація виходить з-під контролю, скріншоти допоможуть захистити себе.

✅ Повідом про проблему. Розкажи дорослим, модераторам платформи або навіть правоохоронцям.

✅ Підтримуй інших. Якщо бачиш, що когось ображають – не мовчи. Навіть слова підтримки можуть стати щитом для жертви.

Будь частиною змін!

Інтернет – це простір для спілкування, навчання та творчості. Нехай він буде місцем доброти, а не ненависті. Разом ми можемо зробити його безпечним!

https://pin.it/15z0gQEBn

# data[].attributes.headline
Мешко іван гра Мішель 

# data[].attributes.body
Мешко іван гра Мішель представлено насильство краще грати 16+ 6_А

# data[].attributes.body
Хоча Roblox має модерацію вмісту та обмежує різні ключові слова та мову, діти можуть натрапляти на сексуальний контент. Крім цього, ігри створюються користувачами, тому діти потенційно можуть створювати насильницькі напрямки, хоч і позначені, як безпечні.

У 2004 році Roblox придумали два розробники – Девід Базукі та Ерік Кассель. Спочатку вони уявляли її собі як нову категорію ігор – "для людей, які роблять щось разом".

Груба, блокова естетика, типова для цієї платформи, відштовхувала дорослих, але стала дуже привабливою для дітей. Як попередні покоління використовували випадкові предмети – від картонних коробок до подушок, щоби побудувати палац у своїй квартирі – так сучасні діти створюють власні онлайн-світи, які наповнюють персонажами та історією. Оцінити створений всесвіт і зіграти там разом тепер може не лише сусід по під'їзду, а й дитина з будь-якої частини планети.

# data[].attributes.headline
Пуга Ангеліна 6-А

# data[].attributes.subject
Пуга Ангеліна 6-А

# data[].attributes.headline
📌«Нетикет» - правила хорошого тону онлайн

# data[].attributes.subject
📌«Нетикет» - правила хорошого тону онлайн

# data[].attributes.body
Нетикет — це сукупність правил поведінки в інтернеті, які допомагають спілкуватися культурно та ввічливо. Не можна ображати інших, використовувати ненормативну лексику чи писати повідомлення великими літерами, адже це сприймається як крик. Важливо перевіряти інформацію перед поширенням, щоб не вводити інших в оману. Також слід поважати особистий простір користувачів і не надсилати їм небажані повідомлення. Дотримання нетикету сприяє комфортному та безпечному спілкуванню в мережі.

# data[].attributes.headline
Genshin Impact — відеогра жанру Action/RPG з відкритим світом, розроблена китайською компанією тіHoYo Limited. Гра розповсюджується цифровою дистрибуцією за моделлю free-to-play. Основа «Genshin Impact» - це «ґача-гра», система колекціонування та розвитку персонажів, які випадають з різною ймовірністю . Це відкритий світ із різними елементами. В ній можна грати із друзями. А головне подорожувати по Тайвату-світ

# data[].attributes.subject
Genshin Impact — відеогра жанру Action/RPG з відкритим світом, розроблена китайською компанією тіHoYo Limited. Гра розповсюджується цифровою дистрибуцією за моделлю free-to-play. Основа «Genshin Impact» - це «ґача-гра», система колекціонування та розвитку персонажів, які випадають з різною ймовірністю . Це відкритий світ із різними елементами. В ній можна грати із друзями. А головне подорожувати по Тайвату-світ

# data[].attributes.body
Бурч Ангеліна 6-Б

# data[].attributes.attachment_caption
Five Nights at Freddy's (укр. П'ять ночей із Фредді) — багатоплатформова інді-відеогра в жанрах рoint-and-click та survival horror, розроблена М 2014 році Скоттом Коутоном, на рушію Clickteam Fusion 2.5. Вихід гри для персональних комп'ютерів відбувся 8 серпня 2014 року.

# data[].attributes.headline
Гра 5 ночей у фреді

# data[].attributes.subject
Гра 5 ночей у фреді

# data[].attributes.body
П'ять ночей у Фредді — це популярна серія ігор жахів, яка здобула величезну кількість прихильників у ігровій спільноті. Серіал обертається навколо вигаданої піцерії під назвою Freddy Fazbear's Pizza, де живуть аніматронічні тварини, які виступають на дитячих вечіркахиу іграх є різноманітні страхи від стрибків і моторошні сценарії, які тримають гравців у напрузі протягом усього ігрового процесу. Переглянути зображення

# data[].attributes.body
Великі

# data[].attributes.headline
БІЛАК МІЛЕНА

# data[].attributes.subject
БІЛАК МІЛЕНА

# data[].attributes.body
Цифровий детектив – це спеціаліст, який займається розслідуванням злочинів у сфері інформаційних технологій. Він аналізує цифрові докази, такі як електронні листи, файли та історію браузера. Використовуючи спеціальні програми, детектив може відновити видалену інформацію. Його робота важлива для боротьби з кіберзлочинністю, шахрайством і витоками даних. Завдяки цифровим детективам багато злочинів розкриваються швидше та ефективніше.

# data[].attributes.headline
граємо безпечно

# data[].attributes.subject
граємо безпечно

# data[].attributes.body
1) Грайте в комп'ютерні ігри з усвідомленням, розуміючи, що вони є віртуальною реальністю.

2) Встановлюйте і оновлюйте антивірусне програмне забезпечення для захисту від шкідливих програм.

3) Використовуйте сильні паролі і не діліться ними з іншими.

4) Будьте обережні при завантаженні файлів або програм з ненадійних джерел.

5) Використовуйте лише офіційні, легальні копії ігор та дотримуйтеся авторських прав.

# data[].attributes.headline
Складно уявити сучасний світ без комп'ютерів, інформаційних технологій та інтернету, т.к. вони вже встигли зайняти особливе місце у житті кожної людини

# data[].attributes.subject
Складно уявити сучасний світ без комп'ютерів, інформаційних технологій та інтернету, т.к. вони вже встигли зайняти особливе місце у житті кожної людини

# data[].attributes.headline
Як розпізнати фейка та маніпуляції в мережі?

# data[].attributes.subject
Як розпізнати фейка та маніпуляції в мережі?

# data[].attributes.body
📢Розпізнати фейки та маніпуляції в інтернеті допомагають кілька простих, але дієвих кроків. Нижче наведено основні поради:

1. Перевіряйте джерело інформації💡

﻿﻿Звертайте увагу на сайт, сторінку або 🗳️акаунт, де розміщено матеріал.

﻿﻿Переконайтеся, що це надійний ресурс (офіційні ЗМІ, перевірені організації, відомі експерти).🗂️

﻿﻿Перевірте контактну інформацію, назву й історію ресурсу.

2. Звертайте увагу на емоційне

забарвлення

• Надмірно емоційні слголовки (клікбейт)можуть📓 свідчити про спробу маніпулювати увагою.

📚﻿﻿Якщо текст чи заголовок викликає занадто сильні емоції (страх, злість,
обурення) - варто зупинитися й
перевірити факти.📖

3. Перевіряйте факти

﻿﻿Пошукайте схожу інформацію в інших джерелах. Якщо її ніде більше немає, це може свідчити про фейк.

﻿﻿Скористайтеся фактчекінговими
ресурсами📇 (StopFake, VoxCheck,
FactCheck тощо).🖇️

4. Оцінюйте логіку та повноту інформації

﻿﻿📇🗃️Фейки часто містять суперечливі або непослідовні деталі.

﻿﻿Якщо у тексті нем. * осилань наконкретні джерела, імена, дати чи цифри, будьте обережні.📁

5. Перевірка фото й відео

﻿﻿Скористайтеся зворотним пошуком
зображень (Google Images, TinEye), щоб
.🎐зʼясувати, чи фото не було вирізане з контексту або змінене.

📝🔐﻿﻿Уважно придивіться до деталей: підписи, дата, геолокація, якість монтажу тощо.

6. Звертайте увагу на дату публікації

• Іноді старі новини видають за свіжі.

Переконайтеся, що матеріал дійсно

актуальний.💡

7. Перевіряйте авторів та "експертів"

• Часто у фейках згі у оть псевдоекспертівабо взагалі вигаданих осіб.

📌﻿﻿Спробуйте знайти їхні профілі, наукові роботи чи офіційні коментарі.

8. Оцінюйте власні упередження

• Маніпулятори часто грають на наших бажаннях і страхах. Спробуйте 📍відсторонитися від емоцій і проаналізувати інформацію критично.

Якщо ви сумніваєтеся в достовірності новини чи допису, найкраще перевірити інформацію з кількох різних надійних джерел і лише потім

робити висновки.📝