# data[].attributes.body
Mættet fedt: Kulstofkæden indeholder kun enkeltbindinger.

Enkeltumættet fedt: Kulstofkæden indeholder én dobbeltbinding.

Flerumættet fedt: Kulstofkæden indeholder flere dobbeltbindinger.

Hvad er det lige, en dobbeltbinding gør?

Når der optræder en dobbeltbinding mellem to C-atomer, giver det et "knæk" på fedtsyren, og den kommer til at "stritte". Jo flere dobbeltbindinger, desto flere knæk på fedtsyren. "Knækkene" på kulstofkæden har betydning for fedtets fysiske og kemiske egenskaber.

I de mættede fedtsyrer er kulstofkæden helt lige. Derfor har de let ved at lægge sig tæt sammen pakket i en ordnet, fast struktur, hvor der er stærke bindinger mellem molekylerne. Det betyder, at mættet fedt næsten altid har fast form ved stuetemperatur. Eksempler på fødevarer med et højt indhold af mættet fedt kan være smør eller margarine. Hvis du vil smelte mættet fedt, skal det varmes op. Det kræver nemlig en vis mængde energi at skille molekylerne ad. Det kan du se, fordi det mættede fedt har et højt smeltepunkt.

I de umættet fedtsyrer er der en eller flere dobbeltbindinger. De giver et "knæk" på kulstofkæden. De umættede fedtsyrer er uregelmæssige, og derfor kan de ikke pakkes lige så tæt og fast som de mættede fedtsyrer. Det betyder, at bindingerne mellem molekylerne bliver svagere, og det kræver derfor ikke ret meget varmeenergi at skille molekylerne ad. Det betyder, at umættet fedt har et lavt smeltepunkt og som regel er flydende ved stuetemperatur. Planteolier er et eksempel på fødevarer med et højt indhold af umættet fedt.

# data[].attributes.body
Bjarnes BMI = 93/(1,77x1,77) = 29.68

Overvægt

# data[].attributes.body
Bjarne vejer 93 Kg.

93 x 100kJ = 9.300kJ

Reguleret for køn og alder:

9.300 kJ x 0,91 = 8.463KJ

Reguleret for aktivitetsfaktor:

8.463kJ x 1,1 = 9.309KJ

# data[].attributes.body
Vi foreslår følger fordeling af energiprocentfordeling af næringsstoffer:

Kulhydrat: 50 E% (9.309 x 50/100) = 4.655kJ

Protein: 20 E% (9.309 x 20/100) = 1.862kJ

Fedt: 30 E% (9.309 x 30/100) = 3.103kJ

- fordelt på 10 E% af mættet, enkeltumættet og flerumættede fedtsyrer.

# data[].attributes.body
Er en del af kroppens energireserve (fedtdepoter)

Indgår i cellemembraner

Indgår i isoleringen af nerveceller (myelinskeder)

Medvirker i optagelsen af fedtopløselige vitaminer

Indgår i isolering af kroppen (underhudsfedt)

Medvirker til dannelse af hormoner.

# data[].attributes.body
Lipase

I tolvfingertarmen tilsættes enzymet lipase fra bugspytkirtlen, og det starter med at nedbryde bindingerne mellem glycerol og fedtsyrer.

Flere enzymer

Undervejs til tyndtarmen tilsættes der flere enzymer fra tarmsaften.

Galde

Fedtet samler sig i store fedtdråber, og det gør det vanskeligt for enzymerne at komme til. Derfor tilføres der galde fra galdeblæren, når kroppen registrerer, at der er et fedtholdigt måltid på vej.

Galdesure salte og miceller

Galden indeholder galdesure salte. Saltene får de store fedtdråber til at "sprænges" til en masse små nye miceller. Det sker, fordi den ene ende af disse salte er vandelskende og negativt ladet, mens den anden ende er fedtelskende. Den fedtelskende ende vender sig ind mod fedtdråberne, så der dannes miceller. Den vandelskende ende sørger for at holde micellerne adskilt. Det kan de, fordi den vandelskende ende er negativt ladet, og de negative ladninger frastøder hinanden.

Miceller har altså glycerol og frie fedtsyrer inden i sig og galde udenom. Dette gør dem vandopløselige, og man siger, at galden har virket som emulgator. Samtidig betyder den lille størrelse på micellerne, at enzymerne lettere kan komme til at klippe de sidste fedtsyrebindinger over.

Inden micellerne forlader tarmen, optager de kolesterol, fosfoIipider og fedtopløselige vitaminer, og på den måde hjælper micellerne med at transportere disse stoffer fra tarmen og videre ud i kroppen. Lige inden micellerne kommer ind i tarmens celler, trækker galden sig ud af micellerne og fortsætter gennem tarmsystemet for at blive optaget og genbrugt sidst i tyndtarmen.

Lipoprotein

Nu hvor galden er væk, er der brug for, at fedtet får en ny kappe om sig, da det ellers vil samle sig til en stor fedtdråbe igen – denne gang bare inde i vævsvæskerne. Derfor pakkes lipidet (mens det er inde i tarmens celler) ind i en kappe af bl.a. protein, hvilket igen gør det vandopløseligt. Nu kaldes det for et lipoprotein.

Lymfebanen

Fra tarmens celler føres lipoproteinet til lymfebanen. Fedt optages i lymfebanen og ikke direkte til portåresystemet som de andre næringsstoffer, fordi de er for store til at komme ind i kapillærerne i portåresystemet.

Blodbanen

Først når lymfen føres over i blodbanen ved højre brystben, ender lipoproteinet i blodbanen.

Vævsceller

Fra blodbanen føres lipoproteinet videre ud til vævscellerne. Inde i cellerne kan triglyceridet forbrændes til energi eller …

Depot

...deponeres som fedtvæv.