# data[].attributes.headline
Тематичні матеріали

# data[].attributes.subject
Тематичні матеріали

# data[].attributes.headline
Тести генеровані ШІ

# data[].attributes.subject
Тести генеровані ШІ

# data[].attributes.body
Особлива дидактична цінність ШІ-генерованих тестів - наявність розгорнутих пояснень та покрокових алгоритмів розв’язання. Це забезпечує перехід від контролюючої функції тестування до навчальної. Учень має змогу провести рефлексію в момент виникнення труднощів, що значно прискорює процес корекції знань та запобігає закріпленню помилкових стереотипів у розв’язанні задач.

# data[].attributes.headline
6 клас. Картки для повторення "Коло і круг".

# data[].attributes.subject
6 клас. Картки для повторення "Коло і круг".

# data[].attributes.headline
6 клас.  Тест "Коло і круг".

# data[].attributes.subject
6 клас.  Тест "Коло і круг".

# data[].attributes.headline
Крок за кроком до відновлення: реальні шкільні практики подолання освітніх втрат

# data[].attributes.subject
Крок за кроком до відновлення: реальні шкільні практики подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.title
Спільнота сучасних учителів і психологів | ## **Крок за кроком до відновлення: реальні шкільні практики подолання освітніх втр... | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Крок за кроком до відновлення: реальні шкільні практики подолання освітніх втрат** Освітні втрати - це не лише пропущені теми чи нерозв'язані задачі. Це насамперед про втрату впевненості,...

# data[].attributes.headline
Шляхи підвищення ефективності навчання для подолання навчальних втрат і розривів у ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Шляхи підвищення ефективності навчання для подолання навчальних втрат і розривів у ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.title
Шляхи підвищення ефективності навчання для подолання навчальних втрат і розривів у ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріали засідання круглого столу

# data[].attributes.headline
Освітні втрати долаємо – не чекаємо

# data[].attributes.subject
Освітні втрати долаємо – не чекаємо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Донецький обласний інститут післядипломної педагогічної освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати долаємо – не чекаємо: затверджено дидактичний збірник «

# data[].attributes.attachment_link.description
До кожного предмета подана анотація щодо особливостей роботи з картками, що дозволить педагогу ефективно використовувати цей дидактичний матеріал не тільки

# data[].attributes.headline
Навчальні втрати в умовах війни: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.subject
Навчальні втрати в умовах війни: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальні втрати в умовах війни: як учителю їх діагностувати та компенсувати - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
В умовах війни діти мають обмежений доступ до освітнього процесу, потерпають від посттравматичного синдрому, відчувають зниження мотивації та пізнавальних процесів. Діти можуть перебувати у небезпечних умовах або у вимушеній евакуації, де навчатися досить важко.

# data[].attributes.attachment_link.title
Держслужба якості освіти надала рекомендації з подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Окремі рекомендації надані органам державної влади, засновникам шкіл та безпосередньо школам

# data[].attributes.attachment_link.title
Кукулевська 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Кукулевська 2

# data[].attributes.attachment_link.title
Дерека Тетяна

# data[].attributes.headline
Поради щодо розробки стратегії вимірювання та компенсації освітніх втрат

# data[].attributes.subject
Поради щодо розробки стратегії вимірювання та компенсації освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
Поради щодо розробки стратегії вимірювання та компенсації освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Поговоримо про підходи до подолання прогалин у навчанні учнів

# data[].attributes.headline
Як компенсувати освітні втрати: рекомендації керівникам

# data[].attributes.subject
Як компенсувати освітні втрати: рекомендації керівникам

# data[].attributes.attachment_link.title
Як компенсувати освітні втрати: рекомендації керівникам

# data[].attributes.attachment_link.description
Рекомендації для органів влади, засновників і директорів шкіл, як компенсувати освітні втрати

# data[].attributes.headline
Подолання навчальних втрат - спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.subject
Подолання навчальних втрат - спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
Подолання навчальних втрат — спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.attachment_link.description
Розповідаємо батькам про навчальні втрати дітей: як залучити до співпраці, чому потрібно надолужувати втрати

# data[].attributes.headline
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.subject
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як педагог може виявити обсяг навчальних втрат та допомогти учням надолужити пропущене
В умовах війни діти мають обмежений доступ до освітнього процесу, потерпають від посттравматичного синдрому, відчувають зниження мотивації та пізнавальних процесів. Діти можуть перебувати у небезпечних умовах або у вимушеній евакуації, де навчатися досить важко. Відновлення освітнього процесу в школах офлайн чи у змішаному режимі в умовах війни надзвичайно важливе. Навчання є процесом, який дає учням певну підтримку, відчуття стабільності та безпеки. Разом з тим збереження навчання дітей є гарантією сталого розвитку нашої країни. Тому сьогодні, попри складні умови, важливо підтримувати та намагатися підвищувати якість освіти. Державна служба якості освіти у співпраці з експертами проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) підготували для вчителів, як діагностувати та компенсувати навчальні втрати в умовах війни.
Що таке навчальні втрати

Освітяни на різних рівнях дедалі частіше говорять про навчальні втрати та пошук шляхів їх подолання. Існує кілька термінів, які позначають різні процеси. Щоб розуміти, про що йде мова, та визначати сфери впливу вчителя, окреслимо, чим вони відрізняються:

Навчальні втрати - втрата знань і навичок, академічний регрес через певні перерви в навчанні конкретного учня.

Навчальні прогалини/розриви у навчанні - відмінності між фактичними результатами, академічним прогресом учня та очікуваними результатами, які встановлюють стандарти чи передбачені середньостатистичними даними.

Очевидно, що вчитель може мати справу як із навчальними втратами (наприклад, коли в окремих учнів чи групі / класах спостерігаються втрати в оволодінні програмою), так і з навчальними розривами (коли, наприклад, спостерігається різниця між учнями, які навчаються екстерном чи у змішаному режимі навчання).

Утім, коли говорять про освітні втрати, то мають на увазі втрати в організації освітнього процесу. Наприклад, відсутність доступу до освіти, зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне чи змішаний режим навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом). Очевидно, що на ці процеси учитель не впливає, проте саме вони і призводять до утворення навчальних втрат та розривів.

Як вчителі України оцінюють навчальні втрати

Моніторингове дослідження якості організації освітнього процесу під час війни показало, що, за спостереженнями вчителів початкових класів, результати навчання учнів суттєво погіршилися з таких навчальних предметів, як українська мова, іноземна мова, математика, літературне читання, та майже не змінилися з таких навчальних предметів та курсів, як мистецтво, дизайн і технології, фізкультура, інформатика, "Я досліджую світ". Про погіршення результатів зазначає більше вчителів у селах, ніж у містах.

Порівняно з минулим роком, цьогоріч зросла кількість учителів базової школи у містах, які вказують на погіршення результатів навчання своїх учнів з української літератури, алгебри та геометрії, зарубіжної літератури, іноземної та української мов.

Разом з тим, результати тестування учнів 6-х і 8-х класів з української мови та математики в межах загальнодержавного моніторингового дослідження якості освіти показали, що переважна кількість учнів виконали тести на "середньому рівні", тобто змогли набрати лише до половини із максимально можливої кількості балів. Із виконанням завдань окремих змістових ліній не впоралися половина шестикласників, як, наприклад, з тестами розділу "геометричні фігури та геометричні величини".

Як допомогти учням надолужити пропущене і успішно продовжувати навчання
Крок 1: Діагностувати навчальні втрати
Визначаючи, хто в школі має проводити діагностику навчальних втрат, варто виходити із міркувань доцільності та врахування інтересів учнів. Тобто формат так званих "директорських контрольних робіт" навряд буде доцільним.

Завжди ліпше, коли діагностику навчальних втрат робить учитель, який і викладає цей предмет. А директор, у свою чергу, може збирати та аналізувати інформацію про навчальні втрати, яку в узагальненому вигляді надаватимуть вчителі.

Діагностику динаміки результатів навчання учнів варто проводити тричі на рік: на початку, в середині та наприкінці навчального року.

Кроки вчителя для діагностики навчальних втрат учнів:

1. Визначити результати навчання, які підлягатимуть діагностиці.

Важливо визначити найважливіші результати з навчальної програми за минулий період часу, без яких неможливе подальше вивчення предмета.

2. Розробити (або підібрати) діагностичний інструментарій.

Оскільки розроблення діагностичного інструментарію досить складна справа, учителі можуть скористатися діагностичними тестами, що розміщені на платформі Всеукраїнська школа онлайн.

Зараз там можна знайти тести з української мови, математики (алгебри, геометрії) для 5-х, 7-х та 9-х класів, з англійської мови для 7-х і 9-х класів, природничої освітньої галузі для 7-х класів, історії України, фізики, хімії, біології та географії для старших класів.

Розробляючи ж власний інструментарій, бажано формувати завдання так, щоб одне завдання охоплювало конкретний результат навчання та стосувалося конкретної теми. Тобто при діагностуванні навчальних втрат некоректним буде використання комплексних інтегрованих завдань, які потребують застосування різних компетентностей, оскільки буде складно визначити, через відсутність яких саме умінь завдання не виконане або виконане помилково. Але може бути застосований один кейс (ситуація, текст, задача) і низка завдань до нього, спрямованих на діагностику окремих результатів.

Для швидкої обробки результатів краще застосовувати цифрові інструменти.

3. Провести діагностичну роботу.

Бажано максимально знизити ступінь стресу в учнів під час діагностування. Тут варто уникати запрошення на діагностувальну роботу представників адміністрації, залякування учнів наслідками негативного проходження тесту тощо.

Водночас слід забезпечити умови, щоб унеможливити порушення академічної доброчесності серед учнів. Якщо правильно донести до учнів мету діагностування та пояснити, що результати будуть використовуватися лише для того, щоб організувати більш ефективно їх навчання, то списування та інші прояви недоброчесності втратять сенс.

4. Перевірити роботи та надати зворотний зв'язок учням щодо їхніх результатів.

Перевагою користування діагностичними тестами на платформі Всеукраїнська школа онлайн є та, що результати учнів будуть автоматично опрацьовані, а вчитель отримає детальний звіт про те, як учні впоралися з завданнями.

5. Узагальнити результати щодо успішності виконання діагностичних робіт, визначити навчальні прогалини, утворити групи учнів, які мають схожі навчальні втрати.

6. Спланувати та провести роботу щодо компенсації навчальних втрат.

7. Провести повторну діагностику, проаналізувати динаміку результатів.

На платформі Всеукраїнська школа онлайн є також тести для вторинної діагностики. Провівши тестування, вчитель буде бачити ефективність проведеної роботи із надолуження навчальних втрат та зможе планувати свою роботу з класом надалі.
Крок 2: Компенсувати навчальні втрати
З результатів моніторингу якості дистанційної освіти під час війни можливо зробити висновок, що компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувається через надання учням навчальних матеріалів (презентація, відео, аналогічні навчальні заняття онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Рідше вчителі проводять групові та індивідуальні консультації, додаткові навчальні заняття.

Водночас складно оцінити, як часто реалізовувалися вказані заходи з огляду на те, що більшість вчителів скаржаться на брак умов та можливостей: відсутність електрики та інтернету, брак вільного часу в педагогів, різні часові пояси в учнів та вчителів, небажання учнів та їхніх батьків приділяти додатковий час навчанню.

Компенсація навчальних втрат залежить від їх обсягу та кількості учнів, які мають такі втрати. Ідеальної стратегії компенсації навчальних втрат не існує: кожен обраний шлях матиме свої переваги та недоліки. Тому вибір стратегії та прийняття рішення щодо кожного учня має прийматися індивідуально.

Стратегії компенсації навчальних втрат

Надання додаткових завдань для самостійного опрацювання

Може бути використано при незначних навчальних втратах в окремих учнів та обов'язково з покроковим дистанційним супроводом вчителя та наданням зворотного зв'язку учням

Мінімальне використання ресурсів

Низька ефективність

Підходить здебільшого для учнів із сформованим умінням учитися

Індивідуальні та групові консультації

та/або

Навчання під час канікул

Може бути використано, коли навчальні втрати є з окремих тем в окремих учнів або у груп учнів

Безпосередня робота з вчителем

Досить висока ефективність

Якісний зворотний зв'язок

Ресурсозатратно

Відсутність коштів на додаткову оплату вчителям.

Ризик професійного вигорання вчителів при перевантаженні

Додатковий рік навчання

Може бути використано для окремих учнів зі значними навчальними втратами, що унеможливлюють опанування навчальної програми наступного класу

Можливість якісно опрацювати пропущений матеріал та компенсувати навчальні втрати

Збільшення часу здобуття загальної середньої освіти та додаткові державні витрати

Може викликати значний стрес та психологічний дискомфорт в учня

Ризик зниження мотивації в учня, пропуски занять

Адаптація календарно-тематичного планування з певного навчального предмету (ущільнення, узагальнення, перерозподіл навчального часу для додаткового вивчення незасвоєних тем)

Може бути використано, коли навчальні прогалини з окремих тем (результатів навчання) виявлено у цілого класу або більшої частини класу

Можливість за короткий час компенсувати навчальні втрати у великої кількості учнів, охопити значну кількість результатів навчання

Ризик накопичення нових навчальних втрат через недостатньо якісне опрацювання нових тем (через ущільнення навчального часу)

Адаптація навчальної програми (розроблення на рівні школи власної навчальної програми з перерозподілом часу та результатів навчання)

Може бути використано, коли навчальні втрати значні та виявлені у більшості учнів на паралелі

Можливо системно вибудувати процес навчання та врахувати всі виявлені навчальні втрати у великої кількості учнів

Ризик незбалансованого підходу, якщо педагогічні колективи не мають досвіду у розроблені власних навчальних програм

Порушення наступності з іншими освітніми рівнями та закладами освіти

Застосування технології диференційованого навчання (створення різнорівневих класів або груп учнів у класі)

Може бути використано, якщо виявлено групи учнів з різним рівнем навчальних втрат

Можливість забезпечити різний ступінь педагогічної підтримки та адаптувати навчальну програму під освітні потреби окремих груп учнів

Може викликати зниження мотивації учнів у "слабких" групах, розшарування учнівської спільноти та психологічний дискомфорт

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
діагностувати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.description
Як педагог може виявити обсяг навчальних втрат та допомогти учням надолужити пропущене

# data[].attributes.headline
"Підтягнути" математику: 6 кроків ефективного вчителя

# data[].attributes.subject
"Підтягнути" математику: 6 кроків ефективного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Повітряні тривоги, перенесення уроків, вимкнення світла - усе це спричиняє прогалини в навчанні. Особливо це стосується математики, де системність і послідовність вкрай важливі. То як підтягнути математику? Кандидатка педагогічних наук Дарина Васильєва пропонує 6 кроків для ефективного надолуження програми.

Дарина Васильєва,
кандидатка педагогічних наук, старша наукова співробітниця відділу
математичної та інформатичної освіти
Інституту педагогіки НАПН України

Навчання під час війни ускладнене тим, що всі учасники освітнього процесу перебувають у різних умовах. Відтак складно організувати рівний доступ до освіти. Інститут педагогіки НАПН України провів опитування, тож ми дізналися, які труднощі є в учнів 5-11-х класів.

У дітей можуть виникати проблеми з навчанням, залежно від того, де вони перебувають. Наприклад, ми з'ясували, що 95% учнів на тимчасово окупованих територіях просто не мають доступу до української освіти.

Діти, які за кордоном, часто мають пригнічений емоційний стан через втрату звичного оточення, мовний бар'єр та небажання бути далеко від дому. А ті, хто навчається в іноземній школі, мають подвійне навантаження або взагалі не можуть відвідувати онлайн-уроки в українській школі.

Учні ВПО проходять тривалу адаптацію до нового навчального середовища. А ті, хто навчається онлайн, часто мають технічні проблеми через брак світла та зв'язку.

Крім того, задля забезпечення продуктивного навчання онлайн, учні повинні мати певний рівень відповідальності, самостійності, свідомості та мотивації до навчання.

Усі учні відчувають важкий психологічний стан, зумовлений загальною ситуацією та подіями, свідками яких вони стали. Але зрозуміло, що стани ці різні і досвід війни у кожного свій.

Загалом, у більшості учнів через стрес природно спостерігається регрес. Суттєво знизилися когнітивні процеси: учням важче запам'ятовувати та відтворювати матеріал, утримувати увагу. Важче сприймається абстрактний і геометричний матеріал. Діти можуть забувати терміни, таблицю множення, правила виконання дій.

Інститут педагогіки НАПН України проводив опитування вчителів математики щодо змін у поведінці учнів:

53% з 553 опитаних вчителів зазначають, що в їхніх учнів знизилась відповідальність;

майже 45% говорять про зниження мотивації в учнів;

близько 41% звертають увагу на зниження уваги та концентрації;

близько 34% помітили, що учні стали гірше запам'ятовувати матеріал;

26% вчителів повідомляють, що в учнів збільшився запит на активну взаємодію одне з одним.

Проблемою є також відсутність відчуття безпеки та стабільності в учнів. Наприклад, діти, які навчаються очно, не знають, чи відбудуться уроки в традиційному форматі, чи через обстріли їх скасують. Або вони проведуть частину занять в укритті. Через відключення світла діти можуть мерзнути або бути голодними. Тобто в них не задоволені базові потреби, що, звісно, впливає на можливість навчатися.

Безпека і стабільність. Ніхто не відчуває себе в безпеці, але вчитель має створювати цю умовну безпечну бульбашку для учнів. Це вимагає значної роботи над собою і поповнення власних ресурсів.

Послаблення когнітивних процесів в учнів. Вчителі повинні виділяти на уроці час для вправ на підтримку та стабілізацію емоційного стану учнів. Також попит має особистісно орієнтований підхід, який зараз організувати ще складніше і він вимагає ще більше ресурсів від учителя.

Планування. Вчителям важко спланувати урок, адже незрозуміло, скільки учнів буде на уроці. Не завжди можна розраховувати на технічні засоби навчання. Тож педагоги зазвичай готуються до кількох сценаріїв.

Організація роботи на уроці. Вчителям, які працюють очно, потрібно паралельно працювати з учнями у класі та з учнями, які приєднались онлайн. Або ж учителі мають проводити урок двічі, працювати у дві зміни, надавати учням додаткові матеріали, які також потрібно підготувати.

Через вимкнення світла, відсутність інтернету чи мобільного зв'язку ускладнена комунікація з учнями в онлайн-форматі. Не завжди є змога провести урок, не всі виходять на зв'язок, з'являються технічні проблеми під час самих уроків. І ситуація щодня змінюється.

Усе це, беззаперечно, призводить до перевантаження вчителів, а іноді й до погіршення їхнього здоров'я.

Починаємо з виявлення прогалин.

На платформі ВШО є діагностичні тести, які можна запропонувати учням на початку 5 класу для виявлення прогалин за початкову школу, тести для 7 класів для виявлення прогалин за курс 5-6 класу.

Для інших класів учителі можуть запропонувати учням контрольну за попередній рік. Це може бути та сама підсумкова робота або аналогічна їй.

Аналізуємо отримані результати.

Визначаємо теми, які потрібно повторити, та виділяємо на це час у календарному плануванні.

Для 2-3 учнів, які отримали найгірші результати, варто скласти індивідуальні програми надолуження з підтримкою вчителя.

Розділяємо класне та самостійне опрацювання.

Найголовніше питання - де взяти час на повторення з учнями попереднього вивченого матеріалу? Тут важливо розуміти, що поступово вчителі можуть привчати учнів до самостійного опрацювання матеріалу. Тож визначаємо теми, які разом з учнями потрібно повторно опрацювати. Наприклад, це п'ять тем за попередній навчальний рік. Для трьох тем можна виділити час в календарному плануванні. А для двох, у яких, на думку вчителя, менше нюансів, можна підготувати детально продумані матеріали для опрацювання учнями самостійно або в малих групах.

Алгоритм для самостійного опрацювання

Вказати, де теоретичний матеріал можна знайти: 1) в якому підручнику, 2) підібрати коротке відео з поясненням цього матеріалу, 3) запропонувати схему. В такому випадку учні самостійно можуть вибрати формат засвоєння теорії, який є ефективним саме для них. Обов'язково до блоку теорії вчителю треба надати учням список запитань з цієї теми. Ці запитання сприятимуть усвідомленню учнями, чи засвоїли вони теоретичний матеріал, чи потрібно його ще повторно опрацювати.

Запропонувати серію найпростіших вправ за темою. Наприклад, учитель готує презентацію чи картки з завданнями для учнів. Картка містить кілька вправ різного рівня від найпростішої до складнішої. В кожній вправі є одне розв'язане завдання (на презентації може бути доданий голосовий супровід із поясненням) і решта завдань - аналогічні до розв'язаного. У такому випадку, майже кожен учень зможе зробити за аналогією базові завдання.

Учитель об'єднує учнів у групи по 2-4 особи. В таких групах повинні бути учні, які мають прогалини з запропонованої теми та учні, які їх не мають. Учитель описує, яку роль відіграє кожен у групі (наприклад, учні, які не мають прогалин у темі, відіграють роль експертів, а ті, які мають - репортерів).

Вчитель детально описує завдання, кроки та правила взаємодії між учнями. Наприклад, один з учнів-експертів готує інфографіку та пояснює іншим теоретичний матеріал теми, далі репортери активно ставлять запитання, на які відповідає експерт. Після цього інший експерт пропонує репортерам завдання для розв'язування. Репортери розв'язують завдання та можуть робити запити на підказки від експертів.

На уроці необхідно виділити час для обговорення запитань, що є в учнів, розв'язування складніших задач чи проведення змагань.

На домашнє завдання можна запропонувати учням коротку самостійну роботу із завданнями, що є аналогічними до тих, що розглядалися.

Алгоритм опрацювання в малих групах

Спостерігаємо за динамікою.

Після того, як ви актуалізували теми, в яких були прогалини у знаннях, варто запропонувати учням письмову роботу аналогічну до тієї, що була на вході. Так ви зможете оцінювати ефективність роботи учнів.

Виділяємо 5 хв кожного уроку на повторення.

Важливо актуалізувати знання учнів з різних тем постійно. Пропонуйте дітям комбіновані задачі, що допоможуть пригадати кілька тем одразу.

Використовуємо сучасні технології.

Щоб зробити навчання більш інтенсивним, запропонуйте дітям поза уроками навчатися у формі гри на онлайн-платформах. Наприклад, ВШО, GIOS, Matific. Там можна використовувати вже наявний україномовний контент.

Записуйте подкасти, короткі відео (до 5 хв), створюйте схеми та цікаві задачі. Ними можна обмінюватися з учнями в чаті. Така позаурочна взаємодія позитивно впливає на мотивацію учнів.

У час війни та відбудови надзвичайно важлива толерантність. Доцільно усвідомлювати, що ми всі маємо різний досвід, по-різному реагуємо на ситуацію, проявляємо себе, маємо різні думки. Добре, якщо намагатимемось почути та зрозуміти одне одного, це сприятиме єдності українців. Тож і надолуження матеріалу має відбуватися у дружній та спокійній атмосфері з упевненістю: разом ми здатні долати будь-які труднощі.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
"Підтягнути" математику: 6 кроків ефективного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Як підтягнути математику? Як наздогнати програму з математики? Пропонуємо 6 кроків ефективного вчителя.

# data[].attributes.headline
Надолуження освітніх втрат 

# data[].attributes.subject
Надолуження освітніх втрат 

# data[].attributes.headline
Як компенсувати «освітні втрати»

# data[].attributes.subject
Як компенсувати «освітні втрати»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно). Найбільше ці зміни стосуються Сходу й Півдня країни, звідки близько 40% та 30% учнів/учениць відповідно були змушені виїхати за кордон чи в інші регіони країни.

З огляду на постійну загрозу безпеці учасників освітнього процесу в першому півріччі 2022/2023 навчального року не вдалося відновити очне навчання у повному обсязі. Лише 15% закладів освіти працювали очно, 33% - дистанційно, 51% - змішано, поєднуючи очне і дистанційне навчання. На Сході й Півдні України переважало дистанційне навчання, у Центрі та на Півночі - змішане, на Заході - змішане навчання у містах та очне у селах.

Значних змін у педагогічному складі закладів освіти у зв'язку з війною не відбулося. 81% керівників закладів запевнили, що вчителів достатньо для забезпечення якісного освітнього процесу. Педагогічне навантаження більшості вчителів (не менше 70%) в умовах війни не змінилося. У 15% педагогів, в котрих навантаження зросло, передусім це пов'язують із запровадженням змішаного режиму роботи та необхідністю поєднувати очне та онлайн-навчання.

Втрати у навчальному часі та результатах навчання учнів

Втрати в освітньому процесі - зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

За спостереженнями вчителів початкових класів, результати навчання учнів/учениць погіршилися з таких навчальних предметів, як українська мова, іноземна мова, математика, літературне читання, та не змінилися з таких навчальних предметів та курсів: мистецтво, дизайн і технології, фізкультура, інформатика, "Я досліджую світ".

У селах про погіршення результатів навчання учнів/учениць зазначає більше вчителів, ніж у містах: про зниження успішності здобувачів освіти з української мови у селах вказують 57% педагогів, у містах - 44%, з іноземної мови - 52% та 47% відповідно, з математики - 45% та 40%, з інформатики - 37% та 25%.

Водночас у містах збільшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є математика: більше вчителів стали вважати, що успішність учнів/учениць з опанування цього предмета покращилася.

У селах навпаки дещо зменшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є оцінка результатів навчання з української мови - на 9% більше педагогів у селах вважають, що результати учнів/учениць погіршилися.

Серед учителів базової школи у містах переважає думка, що результати навчання учнів/учениць не змінилися, однак це не стосується таких навчальних предметів, як алгебра та геометрія, іноземна мова, українська мова, українська література, історія України, фізика. Порівняно з минулим роком, зросла кількість учителів базової школи в містах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з української літератури, алгебри та геометрії, зарубіжної літератури, іноземної мови, української мови.

У селах більше вчителів базової школи вважають, що результати навчання учнів/ учениць погіршилися. Про зниження успішності з іноземної мови зазначили 64% педагогів, з математики - 55%, з української мови - 53%, з хімії - 47%, з української літератури - 43%. Водночас щодо окремих предметів переважає думка, що успішність не змінилася: про результати учнів/учениць з фізики так вважають 48% вчителів, зарубіжної літератури - 44%, мистецтва - 41%, біології - 42%, основ здоров'я - 45%.

Як і в початковій школі, зменшилася кількість учителів базової школи у селах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з математики - з 61% у 2022 році до 55% цьогоріч, фізики - 51% та 42% відповідно, історії України - 44% та 38% відповідно, української літератури - 53% та 43% відповідно, основ здоров'я - 38% і 24%.

Серед старшокласників переважає думка, що їхні результати навчання не змінилися. Різниці з урахуванням місця проживання не виявлено. В розрізі регіонів відмінностей також не зафіксовано, окрім Заходу, де учні/учениці оптимістичніше оцінюють свої результати.

Компенсація втрат у навчальному часі

Компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувалася через надання учням/ученицям навчальних матеріалів (презентацій, відео, аналогічних навчальних занять онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Рідше проводилися групові й індивідуальні консультації, додаткові навчальні заняття. Утім складно оцінити, як часто реалізовувалися згадані заходи, з огляду на те, що більшість вчителів скаржилися на брак умов і можливостей:

відсутність електрики та інтернету;

брак вільного часу в учителів;

різні часові пояси;

небажання учнів/учениць і їхніх батьків виділяти додатковий час.

Результати анкетування вчителів та учнів/учениць показали деякі розбіжності в оцінці допомоги й підтримки для надолуження навчальних втрат. Найбільше учнів/учениць вказали, що отримували допомогу у вигляді додаткових завдань та навчальних матеріалів для самостійного опрацювання. Натомість учителі насамперед зазначали про індивідуальні та групові консультації, додаткові заняття, які проводили для учнів/учениць.

З огляду на те, що вчителі вказали на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання - надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним для частини учнів/ учениць.

Ключовими викликами освітнього процесу в умовах війни педагоги назвали:

нестабільні умови навчання;

обмеженість способів організації навчально-пізнавальної діяльності;

зниження мотивації та нестабільний психоемоційний стан учнів/учениць та вчителів.

Втім педагоги та шкільна адміністрація не завжди демонстрували доречну гнучкість та адаптивність, плануючи освітній процес. 33% директорів у містах та 50% у селах не змінювали розкладу навчальних занять в умовах війни, коли в країні постійно відбуваються стабілізаційні відключення електроенергії, повітряні тривоги, бракує доступу до швидкісного інтернету. 40% педагогів у містах та 44% у селах не вносили змін до календарно-тематичного планування через зміни режиму роботи закладу. Лише 37% змінювали кількість годин на вивчення теми, 32% об'єднували теми, 23% розподіляли теми з урахуванням режиму - синхронного чи асинхронного.

В умовах дистанційного синхронного навчання не більше третини вчителів застосовували види навчальної діяльності, що передбачають взаємодію учнів між собою, активну участь в освітньому процесі: групову роботу, роботу в парах, практичні та лабораторні роботи. Водночас в умовах дистанційного синхронного та асинхронного навчання переважна більшість вчителів пропонували учням переглянути презентації, відео, виконати вправи, самостійно опрацювати навчальні матеріали попри те, що 39% вчителів вважають викликом для освітнього процесу в умовах війни те, що учні не вміють самостійно вчитися.

Як компенсувати втрати у результатах навчання учнів

Державна служба якості освіти України провела дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни у 2022/2023 навчальному році. Вдалося виявити ключові чинники, що призводять до втрат у результатах навчання учнів і, відповідно, у якості освіти, та розробити рекомендації для органів державної влади, громад і безпосередньо шкіл щодо подолання цих втрат.

Рекомендації для органів влади:

забезпечити проведення загальнонаціональних моніторингів результатів навчання учнів під час дії правового режиму воєнного стану;

розвивати систему освітніх вимірювань/оцінювань;

розробити програму надолуження освітніх втрат у результатах навчання здобувачів освіти (національна система тьюторингу);

продовжити роботу із забезпечення здобувачів освіти сучасними цифровими засобами навчання (особливо у сільській місцевості та для дітей з малозабезпечених сімей);

інвестувати у професійний розвиток і підтримку педагогів;

спільно з Державною службою якості освіти вжити заходів щодо відновлення під час дії правового режиму воєнного стану інституційних аудитів закладів загальної середньої освіти (з дотриманням безпекових умов);

створити умови для розвитку діагностичних інструментів як складової дидактичного забезпечення освітнього процесу (кожна навчальна програма має містити інструмент для оцінювання результатів навчання, передбачених Державними стандартами загальної середньої освіти);

удосконалити законодавство в частині визначення поняття "освітні втрати".

Рекомендації для засновників закладів освіти:

завершити процес оптимізації мережі закладів загальної середньої освіти в територіальних громадах;

створити умови для повернення до очного/змішаного навчання, особливо у закладах освіти, що розташовані у сільській місцевості (забезпечення укриттів);

забезпечити учнів з вразливих категорій засобами для дистанційного навчання;

забезпечити фінансування варіативної складової навчальних планів.

Рекомендації для закладів освіти:

забезпечити моніторинг результатів навчання здобувачів освіти з використанням діагностичного інструментарію;

здійснювати адаптивне гнучке планування, яке б передбачало перерозподіл навчального часу між темами, або розробляти власні навчальні програми, коригуючи зміст та результати навчання з урахуванням виявлених освітніх втрат;

продовжити працювати над створенням методичної системи підтримки індивідуальної освітньої траєкторії учнів шляхом проведення індивідуальних занять, факультативів відповідно до навчального плану та/або за запитами учнів, консультацій з учнями для усунення прогалин у знаннях із предмету, розробки завдань різних рівнів складності для окремих учнів;

посилити роботу в частині надання підтримки педагогічним працівникам щодо підвищення кваліфікації та професійного вдосконалення з питань методики роботи в умовах змішаного навчання;

використовувати години варіативної складової шляхом запровадження індивідуальних та групових консультацій для здобувачів освіти;

організувати роботу пришкільних (мовних, математичних, природничих тощо) таборів, запровадити "навчальні канікули";

розробити стратегії адаптації освітнього процесу закладів освіти до роботи в умовах зміни режимів навчання.

Зазначені рекомендації надані на розгляд Міністрові освіти і науки України та представлені Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій.
Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни проведене Державною службою якості освіти України за підтримки ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується проєктом "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), у грудні 2022 - січні 2023 року та презентоване 19 квітня 2023 року.

Як компенсувати "освітні втрати": рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти

Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно). Найбільше ці зміни стосуються Сходу й Півдня країни, звідки близько 40% та 30% учнів/учениць відповідно були змушені виїхати за кордон чи в інші регіони країни.

З огляду на постійну загрозу безпеці учасників освітнього процесу в першому півріччі 2022/2023 навчального року не вдалося відновити очне навчання у повному обсязі. Лише 15% закладів освіти працювали очно, 33% - дистанційно, 51% - змішано, поєднуючи очне і дистанційне навчання. На Сході й Півдні України переважало дистанційне навчання, у Центрі та на Півночі - змішане, на Заході - змішане навчання у містах та очне у селах.

Значних змін у педагогічному складі закладів освіти у зв'язку з війною не відбулося. 81% керівників закладів запевнили, що вчителів достатньо для забезпечення якісного освітнього процесу. Педагогічне навантаження більшості вчителів (не менше 70%) в умовах війни не змінилося. У 15% педагогів, в котрих навантаження зросло, передусім це пов'язують із запровадженням змішаного режиму роботи та необхідністю поєднувати очне та онлайн-навчання.

Втрати у навчальному часі та результатах навчання учнів

Втрати в освітньому процесі - зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

За спостереженнями вчителів початкових класів, результати навчання учнів/учениць погіршилися з таких навчальних предметів, як українська мова, іноземна мова, математика, літературне читання, та не змінилися з таких навчальних предметів та курсів: мистецтво, дизайн і технології, фізкультура, інформатика, "Я досліджую світ".

У селах про погіршення результатів навчання учнів/учениць зазначає більше вчителів, ніж у містах: про зниження успішності здобувачів освіти з української мови у селах вказують 57% педагогів, у містах - 44%, з іноземної мови - 52% та 47% відповідно, з математики - 45% та 40%, з інформатики - 37% та 25%.

Водночас у містах збільшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є математика: більше вчителів стали вважати, що успішність учнів/учениць з опанування цього предмета покращилася.

У селах навпаки дещо зменшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є оцінка результатів навчання з української мови - на 9% більше педагогів у селах вважають, що результати учнів/учениць погіршилися.

Серед учителів базової школи у містах переважає думка, що результати навчання учнів/учениць не змінилися, однак це не стосується таких навчальних предметів, як алгебра та геометрія, іноземна мова, українська мова, українська література, історія України, фізика. Порівняно з минулим роком, зросла кількість учителів базової школи в містах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з української літератури, алгебри та геометрії, зарубіжної літератури, іноземної мови, української мови.

У селах більше вчителів базової школи вважають, що результати навчання учнів/ учениць погіршилися. Про зниження успішності з іноземної мови зазначили 64% педагогів, з математики - 55%, з української мови - 53%, з хімії - 47%, з української літератури - 43%. Водночас щодо окремих предметів переважає думка, що успішність не змінилася: про результати учнів/учениць з фізики так вважають 48% вчителів, зарубіжної літератури - 44%, мистецтва - 41%, біології - 42%, основ здоров'я - 45%.

Як і в початковій школі, зменшилася кількість учителів базової школи у селах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з математики - з 61% у 2022 році до 55% цьогоріч, фізики - 51% та 42% відповідно, історії України - 44% та 38% відповідно, української літератури - 53% та 43% відповідно, основ здоров'я - 38% і 24%.

Серед старшокласників переважає думка, що їхні результати навчання не змінилися. Різниці з урахуванням місця проживання не виявлено. В розрізі регіонів відмінностей також не зафіксовано, окрім Заходу, де учні/учениці оптимістичніше оцінюють свої результати.

Компенсація втрат у навчальному часі

Компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувалася через надання учням/ученицям навчальних матеріалів (презентацій, відео, аналогічних навчальних занять онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Рідше проводилися групові й індивідуальні консультації, додаткові навчальні заняття. Утім складно оцінити, як часто реалізовувалися згадані заходи, з огляду на те, що більшість вчителів скаржилися на брак умов і можливостей:

відсутність електрики та інтернету;

брак вільного часу в учителів;

різні часові пояси;

небажання учнів/учениць і їхніх батьків виділяти додатковий час.

Результати анкетування вчителів та учнів/учениць показали деякі розбіжності в оцінці допомоги й підтримки для надолуження навчальних втрат. Найбільше учнів/учениць вказали, що отримували допомогу у вигляді додаткових завдань та навчальних матеріалів для самостійного опрацювання. Натомість учителі насамперед зазначали про індивідуальні та групові консультації, додаткові заняття, які проводили для учнів/учениць.

З огляду на те, що вчителі вказали на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання - надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним для частини учнів/ учениць.

Ключовими викликами освітнього процесу в умовах війни педагоги назвали:

нестабільні умови навчання;

обмеженість способів організації навчально-пізнавальної діяльності;

зниження мотивації та нестабільний психоемоційний стан учнів/учениць та вчителів.

Втім педагоги та шкільна адміністрація не завжди демонстрували доречну гнучкість та адаптивність, плануючи освітній процес. 33% директорів у містах та 50% у селах не змінювали розкладу навчальних занять в умовах війни, коли в країні постійно відбуваються стабілізаційні відключення електроенергії, повітряні тривоги, бракує доступу до швидкісного інтернету. 40% педагогів у містах та 44% у селах не вносили змін до календарно-тематичного планування через зміни режиму роботи закладу. Лише 37% змінювали кількість годин на вивчення теми, 32% об'єднували теми, 23% розподіляли теми з урахуванням режиму - синхронного чи асинхронного.

В умовах дистанційного синхронного навчання не більше третини вчителів застосовували види навчальної діяльності, що передбачають взаємодію учнів між собою, активну участь в освітньому процесі: групову роботу, роботу в парах, практичні та лабораторні роботи. Водночас в умовах дистанційного синхронного та асинхронного навчання переважна більшість вчителів пропонували учням переглянути презентації, відео, виконати вправи, самостійно опрацювати навчальні матеріали попри те, що 39% вчителів вважають викликом для освітнього процесу в умовах війни те, що учні не вміють самостійно вчитися.

Як компенсувати втрати у результатах навчання учнів

Державна служба якості освіти України провела дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни у 2022/2023 навчальному році. Вдалося виявити ключові чинники, що призводять до втрат у результатах навчання учнів і, відповідно, у якості освіти, та розробити рекомендації для органів державної влади, громад і безпосередньо шкіл щодо подолання цих втрат.

Рекомендації для органів влади:

забезпечити проведення загальнонаціональних моніторингів результатів навчання учнів під час дії правового режиму воєнного стану;

розвивати систему освітніх вимірювань/оцінювань;

розробити програму надолуження освітніх втрат у результатах навчання здобувачів освіти (національна система тьюторингу);

продовжити роботу із забезпечення здобувачів освіти сучасними цифровими засобами навчання (особливо у сільській місцевості та для дітей з малозабезпечених сімей);

інвестувати у професійний розвиток і підтримку педагогів;

спільно з Державною службою якості освіти вжити заходів щодо відновлення під час дії правового режиму воєнного стану інституційних аудитів закладів загальної середньої освіти (з дотриманням безпекових умов);

створити умови для розвитку діагностичних інструментів як складової дидактичного забезпечення освітнього процесу (кожна навчальна програма має містити інструмент для оцінювання результатів навчання, передбачених Державними стандартами загальної середньої освіти);

удосконалити законодавство в частині визначення поняття "освітні втрати".

Рекомендації для засновників закладів освіти:

завершити процес оптимізації мережі закладів загальної середньої освіти в територіальних громадах;

створити умови для повернення до очного/змішаного навчання, особливо у закладах освіти, що розташовані у сільській місцевості (забезпечення укриттів);

забезпечити учнів з вразливих категорій засобами для дистанційного навчання;

забезпечити фінансування варіативної складової навчальних планів.

Рекомендації для закладів освіти:

забезпечити моніторинг результатів навчання здобувачів освіти з використанням діагностичного інструментарію;

здійснювати адаптивне гнучке планування, яке б передбачало перерозподіл навчального часу між темами, або розробляти власні навчальні програми, коригуючи зміст та результати навчання з урахуванням виявлених освітніх втрат;

продовжити працювати над створенням методичної системи підтримки індивідуальної освітньої траєкторії учнів шляхом проведення індивідуальних занять, факультативів відповідно до навчального плану та/або за запитами учнів, консультацій з учнями для усунення прогалин у знаннях із предмету, розробки завдань різних рівнів складності для окремих учнів;

посилити роботу в частині надання підтримки педагогічним працівникам щодо підвищення кваліфікації та професійного вдосконалення з питань методики роботи в умовах змішаного навчання;

використовувати години варіативної складової шляхом запровадження індивідуальних та групових консультацій для здобувачів освіти;

організувати роботу пришкільних (мовних, математичних, природничих тощо) таборів, запровадити "навчальні канікули";

розробити стратегії адаптації освітнього процесу закладів освіти до роботи в умовах зміни режимів навчання.

Зазначені рекомендації надані на розгляд Міністрові освіти і науки України та представлені Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій.
Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни проведене Державною службою якості освіти України за підтримки ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується проєктом "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), у грудні 2022 - січні 2023 року та презентоване 19 квітня 2023 року.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як компенсувати "освітні втрати": рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно).

# data[].attributes.headline
Спільні зусилля для подолання освітніх втрат: що пропонують учителям?

# data[].attributes.subject
Спільні зусилля для подолання освітніх втрат: що пропонують учителям?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Надолуження освітніх втрат - це забіг на довгу дистанцію. І чим довше ми зволікаємо, тим серйозніше збільшується ця дистанція. Про це йшлося на стратегічному форумі "Від втрат до можливостей: партнерство громадських організацій заради освіти". Тим паче ресурсів для "продовження бігу" дуже багато. Зібрали в матеріалі все те, чим уже сьогодні можуть користуватися вчителі та школярі.

Подію організувала громадська організація "Навчай для України" в рамках проєкту "Освітній Суп" за підтримки міжнародної організації Save the Children. Save the Children - перша у світі незалежна організація, що була створена 100 років тому заради захисту дітей. В Україні присутня з 2014-го року, коли розгорнула діяльність на сході країни. Після повномасштабного збройного вторгнення рф значно розширила охоплення - працює з усіма українськими дітьми.

- Гуманітарну підтримку з надолуження освітніх втрат в Україні здійснюють 53 партнерські організації, - розповіла координаторка Національного освітнього кластера Маргарита Римаренко. -Торік ми охопили 550 тис. бенефіціарів, а план на 2024-й понад 950 тис! Для того, щоб все вдалося, освітні організації мають рухатися колективно в одному напрямку, скоординовано.

На думку першого заступника Голови Державної служби якості освіти Олександра Якименка, конкуренція створює якісні продукти. А об'єднання конкурентів дають чудові результати. Мета нової стратегії подолання освітніх втрат об'єднати зусилля тих, хто вже працює в цьому напрямку, та розробити карту спільних дій. Адже обов'язково потрібна цілісна система надання допомоги.

- Час не на нашому боці, - уточнив генеральний директор директорату шкільної освіти Ігор Хворостяний, - щоб діяти, потрібно бачити загальну картинку, але якщо чекати на загальну картинку, ми можемо втратити значно більше.

Саме тому дослідження проводять паралельно з розробкою перших інструментів, які стануть у пригоді кожному вчителю. Наприклад, чимало говорять про те, що вчителю треба у такій ситуації давати лише найважливіше. Але ж у нього є орієнтир: календарно-тематичне планування, і педагоги не знають, що можна змінювати на законних підставах. Щоб педагогу було на що спиратися, коли працює з освітніми втратами, у МОН вже відбулася презентація перших скорочених програм, де виокремлено ядро знань із кожного предмету на певному рівні його опанування (курикулуми).

Що ж до досліджень, є чимало локальних, що вивчають найгостріші проблеми. Зокрема, ГО "Навчай для України" спільно з дослідницькою агенцією Vox Populi досліджували освітні потреби школярів 11-14 років у прифронтових областях України. Охопили чотири регіони: Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Харківській.

Як з'ясувалося, 95% учнів продовжують навчатися у школі, де вчилися і до 24 лютого 2022-го. У Дніпропетровській області 77% дітей у 2023 році навчалися онлайн, а у решті областей цей показник ще більший - до 89%.

Найбільші втрати через перервані внаслідок вимкнень електроенергії та тривоги уроки мають діти Дніпропетровської області: 74%. Родини подекуди зазначали, що з якогось певного предмета тривалий час взагалі не було занять. Скажімо, респондентка з Запорізької області поділилася, що в її дитини тижнями не було занять математикою. Третина дітей навчалися менше ніж 20 годин на тиждень. Звісно, це далося взнаки: результати навчання напряму залежать від кількості занять. Так, серед тих, хто мав уроки щодня, проблеми з навчанням мають лише 5%, а серед тих, хто мав менше ніж 10 уроків на тиждень, таких аж у 4 рази більше.

Оскільки дистанційне навчання залежить від технічних умов, підтримки батьків, можливості створити комфортні умови для навчання вдома, родини, де батьки не працюють, втричі частіше вказували, що їхні діти не справляються з навчанням, ніж решта тат й мам. А ті, в кого не вистачає грошей навіть на їжу, - у 6 разів частіше (39%), ніж ті, в кого добробут вище.

Звісно, психологічний стан учнів прифронтових областей також впливає на навчання. Кожна сьома дитина серед опитуваних має проблеми зі сном. 19% з них оцінюють здатність навчатися нині як низьку. Також від тривоги потерпає кожна п'ята дитина.

Серед проблем, на які скаржилися самі родини, - відсутність підручників для 5-6 класів. Доступ до них онлайн теж був не так часто, адже періодично у домівках не було світла. До того ж під час тривоги у підвалах удома та в укриттях неможливо було продовжувати роботу. Також за наявності одного гаджета в дитини (а у частини сімей взагалі по одному на родину), нереально у телефоні дивитися сторінки підручника та одночасно у ньому ж відповідати вчителеві.

Якість навчання своїх дітей під час війни загалом батьки оцінюють як незадовільну. Втім, більшість відзначає самовіддані зусилля вчителів працювати в таких умовах. Батьки вважають, що їхнім синам та донькам допоможуть індивідуальні або групові консультації та коригування календарно-тематичного планування вчителем, аби залишити найголовніше.

Вже нині, попри важкі обставини, родини діють, щоб надати дітям якомога кращу освіту. До 90% дітей відвідують додаткові заняття з математики, до 76% - з української мови. Репетитора відвідувала третина учнів із Дніпропетровської області, кожен четвертий школяр з опитаних родин Харківської області, кожен п'ятий у Запорізькій та кожен шостий у Донецькій.

На жаль, люди мало знають про проєкти громадських організацій та мало ними користуються. Безкоштовні додаткові заняття для надолуження освітніх втрат мали у різних регіонах 3-6% учнів. Тож один із висновків: наявні пропозиції треба донести до батьків та вчителів.

А які ж варіанти є у школярів як з прифронтових областей, так і з інших? Найбільш поширені формати, про які йшлося: навчальні табори під час канікул, онлайн заняття, допомога юних репетиторів у стилі "Рівний рівному". А ще можна скористуватися послугами... штучного інтелекту.

- Розробили екосистему надолуження освітніх втрат за допомогою штучного інтелекту, - поділилася координатор освітніх програм Асоціації інноваційної та цифрової освіти Оксана Воронкіна. - Учневі достатньо зареєструватися на платформі www.aitest.in.ua, обрати клас та предмет та пройти за ним тестування. ШІ визначить, які теми добре або задовільно засвоєні, а за якими є значні прогалини. В особистому кабінеті він запропонує відповідні відеоуроки. Наразі доступно тестування для 9-11 класів з 5 предметів (українська та англійська мови, історія України, алгебра та геометрія) та 250 тем. Звісно, організатори прагнуть поступово охопити весь навчальний матеріал.

- Із 17 наших активних проєктів два присвячені подоланню освітніх втрат, - підкреслила виконавча директорка ГС "Освіторія" Анна Сидорук. - Допоки4 місяці ми досліджували методики, проєкти, активності, усвідомили: жодна країна за останні 50 років ще не стикалася з такими викликами, які нині є в України. Тому організації, які працюють над подолання освітніх втрат у нашій країні, стають першопрохідцями.

"Освіторія" обрала шлях найскладніший, але найбільш системний та перспективний: навчати вчителів визначати освітні втрати та працювати з ними у конкретних класах. Це перспективно, адже діти отримають у класах якісні освітні послуги, і на це не потрібно додаткових витрат часу, грошей, приміщень.

Задача у тому, щоб підготувати величезну кількість вчителів з усієї України. Цього року хотіли б охопити 45 тис. педагогів. Нам треба озброїти їх навичками та знаннями, необхідними для того, щоб ідентифікувати освітні втрати та протягом навчального року їх мінімізувати. Плануємо найближчий рік зосередитись саме на цьому.

Що вже є? Дві програми "ДІЗНайся" та "Наздоженемо". Підготували за каскадною моделлю близько 200 тренерів (вони надалі проводять тренінги у регіонах, на яких готують працювати з освітніми втратами вчителів). Кожен тренер має матеріали, напрацьовану систему моніторингу та оцінювання, є регулярна підтримка від "Освіторії", й самі експерти навчені надавати підтримку вчителям на місцях.

Також запустили два онлайн-курси на платформі "О.Університет", що дають теоретичні знання, які варто отримати ще до проходження тренінгів. За перший рік роботи платформи на ній навчається вже понад 60 тис. педагогів!

Координатор напрямку подолання освітніх втрат освітньої фундації "MriyDiy" Юрій Захарчук:
- Наш проєкт об'єднав 30 шкіл у 13 областях України. Там, за підтримки Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ) в Україні та Глобального партнерства в галузі освіти, створили центри із надолуження освітніх втрат учнів. Групові заняття з математики та мови протягом 2 місяців пропонують школярам, які цього потребують. Залучили 90 вчителів, 19 психологів та 30 координаторів, діяльність яких гідно винагороджується. Спеціалістів підготували на онлайн та офлайн тренінгах (Київ, Черкаси). Ще 37 таких центрів планують створити на Харківщині.

Представники г ромадської організації "Смарт освіта" розповіли про онлайн-проєкти для школярів.

"Залишаємось з Україною" - безкоштовні онлайн-заняття для дітей, які тимчасово перебувають за кордоном, для опанування українознавчого компонента: програми з української мови, літератури та історії України.

"Тепер я знаю" - безоплатний 5-тижневий онлайн-курс з української мови та математики для учнів, які мають труднощі з цими предметами. Понад 46 тис. юних учасників вже попрацювало з 340 вчителями-волонтерами.

"Освітній Суп" - це безкоштовні заняття за шкільною програмою та академічний тьюторинг для учнів 5-10 класів від ГО "Навчай для України".Такий підхід у навчанні передбачає прицільну роботу з дитиною у малих групах (до 7 дітей). Методика спрямована на розвиток вміння навчатися, навичок самостійності та комунікації. Організатори проєкту пропонують додаткові заняття з математики, української мови та історії. З квітня 2022, коли проєкт стартував, по жовтень 2023, навчання пройшло 10 тис. школярів. З ними працювали понад 500 спеціально підготовлених тьюторів.

Отже, в Україні вже є різноманітні варіанти для учнів, аби ті змогли повноцінно навчатися далі, а також підтримка для вчителів. А у планах значно більше активностей, з яких кожен може вибрати собі до душі. Тож "починаємо забіг", щоб у майбутньому діти вступали у доросле життя переможцями.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Спільні зусилля для подолання освітніх втрат: що пропонують учителям?

# data[].attributes.attachment_link.description
Що пропонують учителям та учням для подолання освітніх втрат? Які безкоштовні проєкти вже працюють? Зібрали спільні зусилля для подолання освітніх втрат.

# data[].attributes.headline
Лебедь Л.А., консультант ЦПРПП

# data[].attributes.subject
Лебедь Л.А., консультант ЦПРПП

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати з математики: досвід роботи та шляхи подолання

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Presentation designed by Любовь Лебедь.

# data[].attributes.headline
Подолання освітніх втрат: як створити план на літо

# data[].attributes.subject
Подолання освітніх втрат: як створити план на літо

# data[].attributes.attachment_link.title
Подолання освітніх втрат: як створити план на літо

# data[].attributes.attachment_link.description
Літо — це чудовий час для надолуження прогалин. Але як учителю скласти ефективний план подолання навчальних втрат? Експертка Освіторії та вчителька Дарина Васильєва створила покрокову інструкцію на основі нового безкоштовного посібника з подолання освітніх втрат «Наздоженемо».

# data[].attributes.headline
НАВЧАЛЬНІ ВТРАТИ: СУТНІСТЬ, ПРИЧИНИ, НАСЛІДКИ ТА ШЛЯХИ ПОДОЛАННЯ

# data[].attributes.subject
НАВЧАЛЬНІ ВТРАТИ: СУТНІСТЬ, ПРИЧИНИ, НАСЛІДКИ ТА ШЛЯХИ ПОДОЛАННЯ

# data[].attributes.headline
Інструменти для визначення та подолання освітніх втрат

# data[].attributes.subject
Інструменти для визначення та подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Питання визначення освітних втрат та їхнього подолання є чи ненайкактуальнишими серед вчительської спільноти. Це підтверджують і результати Загальнодержавного моніторингу дослідження якості освіти в закладах загальної середньої освіти в умовах воєнного стану .

Методисти УІРО зібрали корисні матеріали, які допоможуть вчителям визначати й надолужувати освітні втрати учнів. Для безпосереднього визначення рівня освітніх втрат радимо скористатися діагностичними тестами, які розміщені на вебплатформі Всеукраїнська школа онлайн. (ВШО). Після проведення тестування вчитель та учень отримують розгорнуті звіти, у яких учитель побачить, які прогалини в навчанні з їхнього предмета були виявлені, а учні/учениці отримують рекомендації з надолуження освітніх втрат із тих тем, де вони зробили помилки в тесті: будуть надіслані покликання на уроки, практичні завдання та освітні матеріали, які допоможуть подолати освітні втрати.

Для доступу до цих звітів вчителю потрібно створити "Кабінет учителя" на ВШО. Для цього ви можете скористатися "Путівником по Всеукраїнській школі онлайн", який був розроблений методистами УІРО.

Для ефективної організації роботи з учнями та ученицями, які впродовж тривалого періоду не мали доступу до якісного навчання або навчалися не за українськими навчальними програмами доцільно ознайомитися з методичними рекомендаціями щодо використання модифікованих програм вивчення української мови в 5-11 класах закладів загальної середньої освіти . Крім того, проєктом "Клуб НУШ" за підтримки Міжнародного фонду "Відродження" було розроблено посібник "Подолання освітніх втрат з української мови та літератури. Методичні рекомендації та приклади уроків".

З метою надолуження освітніх втрат можна організовувати мовні табори на час літніх та зимових канікул. Для цього ви можете скористатися методичним посібником " Як спланувати та провести мовний табір " та Типовою програмою літнього мовного табору .

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструменти для визначення та подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
УІРО Український інститут розвитку освіти uied.org.ua UIED

# data[].attributes.headline
Словник сучасного вчителя: терміни, що допоможуть у подоланні освітніх втрат

# data[].attributes.subject
Словник сучасного вчителя: терміни, що допоможуть у подоланні освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
Словник сучасного вчителя: терміни, що допоможуть у подоланні освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітні втрати, навчальні втрати, класи надолуження, діагностичні роботи, формувальне оцінювання, різнорівневі завдання

# data[].attributes.headline
Подолання освітніх втрат – рекомендації МОН 2023/2024 н.р.

# data[].attributes.subject
Подолання освітніх втрат – рекомендації МОН 2023/2024 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Українська освіта у 2020-2022 роках зіштовхнулася із значними викликами. Зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

Про це йдеться в інструктивно-методичних рекомендаціях щодо викладання шкільних предметів, наданих Міністерством освіти і науки.

З метою виявлення втрат у навчанні у МОН рекомендують на початку навчального року виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким вони оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або із використанням технологій дистанційного навчання, визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік, запровадити "коригуюче навчання". Це дозволить з'ясувати навченість учнів, їхню готовність до засвоєння нового змісту, а також допоможе визначити оптимальні умови для планування й організації подальшого освітнього процесу.

У календарно-тематичному плануванні необхідно передбачити достатню кількість навчального часу для повторення і проведення діагностування результатів навчання за попередній рік. Спосіб діагностування залишкових результатів навчання вчитель обирає самостійно. Результати діагностування не підлягають обліку і не враховуються під час оцінювання за перший семестр.

У межах ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується в рамках проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), розробляються діагностувальні тести, як допоміжний інструмент для встановлення результатів навчання та виявлення прогалин у навчанні. На сьогодні на платформі Всеукраїнської школи онлайн розміщено діагностувальні тести з таких предметів: українська мова, математика - для 5 і 7 класів; історія України, географія, фізика - для 8 класів; українська мова, алгебра, геометрія, фізика, географія, історія України - для 9 класів; географія, фізика - для 10 класів. Діагностувальними тестами можуть скористатися вчителі для виявлення навчальних втрат і учні для самооцінювання.

Результати діагностування доцільно використати для коригування календарно-тематичного плану вивчення предмета/інтегрованого курсу. Залежно від готовності здобувачів освіти оволодівати програмовим матеріалом учитель може розширити (збільшити) тематичний блок "Повторення (за попередній навчальний рік)" для подолання виявлених утруднень і відповідно ущільнити програмовий матеріал, який має вивчатися або опрацьовувати нові тематичні блоки, але перші уроки, виділені на опрацювання теми, присвячувати повторенню тих тем попереднього класу, на яких базується вивчення нової теми. Відтак, календарно-тематичний план протягом навчального року може змінюватися залежно від результатів навчального поступу учнів.

За результатами Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувається через надання учням навчальних матеріалів (презентація, відео, аналогічні навчальні заняття онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Водночас, дослідження вказує на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання. Для таких учнів надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним.

Одним із варіантів запобігання освітнім втратам може бути проведення компенсаторних занять як для класу, так і для окремої групи школярів чи зведеної групи класів однієї паралелі після завершення семестру та навчального року, а також в період літніх канікул. Такі заняття повинні організовуватися за добровільною згодою усіх учасників освітнього процесу та орієнтовані перш за все на тих учнів, які бажають підвищити результати своїх навчальних досягнень. Також з цією метою можуть створюватись гуртки у закладах позашкільної освіти, в яких діти будуть навчатись за коригувальними програмами (експрес-курсами) з навчальних предметів/інтегрованих курсів, та використовуватись можливості літніх таборів.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.title
Подолання освітніх втрат - рекомендації МОН 2023/2024 н.р. - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Українська освіта у 2020-2022 роках зіштовхнулася із значними викликами. Зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць. Про це йдеться в інструктивно-методичних рекомендаціях щодо викладання шкільних предметів, наданих Міністерством освіти і науки.

# data[].attributes.headline
Освітні втрати та освітні розриви: у чому різниця та як долати?

# data[].attributes.subject
Освітні втрати та освітні розриви: у чому різниця та як долати?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Оцінюємо потреби: я ким навчальним предметам, темам, умінням приділити додаткову увагу?
Інструментами можуть стати система тестування результатів навчання. А також порівняння навчальної програми країни, в якій тимчасово учень навчається, з українською. Визначивши прогалини в знаннях і вміннях, можна працювати з їх надолуженням.

Вчителі-предметники можуть самостійно оцінити прогалини у знаннях учнів. Які теми потрібно надолужити з усім класом, а які з окремими дітьми.

Одним з інструментів для виявлення навчальних прогалин є діагностичні тести на платформі ВШО. Там можна знайти роботи з української мови та математики для учнів 5 класів для виявлення прогалин за початкову школу, для 7 класів для виявлення прогалин за курс 5-6 класу, та 9-х класів для виявлення прогалин за 7-8 клас.

Також учителі можуть на початку навчального року або впродовж року запропонувати дітям підсумкові контрольні за попередній рік.

Змінюємо формат уроків. Використовуємо інструменти, що допоможуть учителю оптимізувати матеріал, а дітям легше його засвоїти.

Учні можуть вести короткі та зрозумілі їм конспекти з важливою інформацією. У них краще максимально все візуалізувати. Малювати схеми, таблиці, виділяти важливе кольором, використовувати наліпки.

Для цікавої подачі інформації вчителі можуть вмикати на уроках навчальні відео. Їх також можна знайти на платформі ВШО, каналі EdEra. Для підготовки до НМТ можна переглянути відео на каналі iLearn.

Ми вже зібрали для вас цікаві навчальні формати для уроків української мови та літератури та історії.

Розробляємо програму надолуження. Плануємо додаткові заняття для того, щоб наздогнати навчальну програму.

Такі заняття можуть бути для всього класу, невеликих груп чи окремих учнів. Тут важливо орієнтуватись на кожного учня. Адже навіть якщо діти пропустили однаковий час навчання, прогалини у них можуть бути різні.

Перш за все при створенні такої програми варто зважати на психоемоційний стан дітей. Чи здатні вони засвоювати матеріал та як полегшити їхнє навчання. Адже дитині буде складно навчатися, якщо вона перебуває у важкому емоційному чи фізичному стані.

Далі варто розставити пріоритети. Які знання та навички потрібні дитині, щоб успішно навчатися у наступному класі. Та як їй вийти на один рівень з однолітками вже зараз.

Також додаткові заняття можна проводити онлайн. А деякі завдання діти можуть виконувати дистанційно.

Збільшуємо час навчання. Важливо не просто запровадити додаткові уроки чи скоротити канікули, а ефективно використати цей час.

Багато країн для надолуження освітніх втрат після пандемії скоротили канікули, запровадили подвійні уроки чи забезпечили безкоштовні послуги онлайн-репетиторів.

Одним із варіантів надолуження також є літні школи. Їх влаштовують у таборах чи центрах дозвілля, а учні записуються туди за бажанням. Навчання там відбувається в ігровій формі. А діти мають багато фізичної активності та розваг.

Також у деяких країнах учні опановують важливі навички на позашкільних заняттях. Наприклад, на гуртках з моделювання чи малювання, діти можуть застосовувати читання та математику.

Про закордонний досвід надолуження освітніх втрат ми також писали.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати та освітні розриви: у чому різниця та як долати?

# data[].attributes.attachment_link.description
Що таке освітні втрати та освітні розриви, як їх виміряти та які є інструменти для їхнього подолання в українських школах

# data[].attributes.headline
Що таке “освітні втрати”

# data[].attributes.subject
Що таке “освітні втрати”

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Що називають "освітніми втратами" і яка різниця в західній та українській термінології? Які є механізми вимірювання освітніх втрат і чи застосовують їх в Україні? Які заходи, зокрема щодо фінансування, допоможуть виправити ситуацію, що склалася у зв'язку із карантином і повномасштабною війною?

На ці питання голова Державної служби якості освіти Руслан Гурак відповів в інтерв'ю Порталу освітян України "Педрада".

Перш за все, на думку посадовця, потрібно визначитися з ключовими поняттями. У світі досі немає уніфікованого підходу до визначення та способу вимірювання освітніх втрат, незважаючи на значну кількість досліджень.

До спалаху пандемії COVID-19 ці праці стосувалися навчальних втрат, які мали б спричиняти літні канікули. Серед науковців стало популярним поняття " summer learning loss ": за три місяці літніх канікул учні можуть втрачати до місяця академічного прогресу, однак ці втрати майже нівелюються, якщо учень хоча б раз на два тижні пригадує матеріал, який йому викладали в школі, чи відвідує літній табір, а батьки сприяють такій самоосвіті.

Після початку пандемії COVID-19 про навчальні втрати заговорили в іншому контексті - зважаючи на тривалі закриття шкіл й міркуючи про ефективність дистанційного навчання. Однак і ця дискусія не продемонструвала термінологічної узгодженості.

Найчастіше західні дослідники пропонують два поняття:

навчальні втрати (Learning loss);

прогалини/розриви у навчанні (Learning gap).

Руслан Гурак пояснив: "Публічний Словник освітніх реформ тлумачить навчальні втрати як будь-яку втрату знань і навичок, академічний регрес через певні перерви в навчанні. Натомість прогалини/розриви у навчанні - це відмінності між фактичними результатами, академічним прогресом учня та очікуваними результатами, які встановлюють стандарти чи передбачені середньостатистичними даними. Як бачимо, прогалини/розриви у навчанні є ширшим поняттям, аніж навчальні втрати".

Інший термін - незавершене навчання/недоотримані знання ( Unfinished learning) - використовує одна з найбільших міжнародних консалтингових компаній McKinsey. "Гадаю, це найбільш новий та відповідний сучасним реаліям термін, під яким мається на увазі відхилення від очікуваного результату в навчанні, але, на відміну від усіх інших згадуваних вище термінів, він у своїй семантиці не містить ознак безповоротності", - прокоментував голова ДСЯО. Таке навчання може бути завершене, а отже, визначення не тисне морально на вчителів та учнів.

Однак щоб виміряти, наскільки навчання не завершене і які знання не здобуті, потрібно брати до уваги кожну конкретну школу, клас, дитину - і створювати умови для надолуження на місцях.

Щодо українського законодавства, у ньому є визначене поняття " результати навчання ", необхідні для переведення учнів на наступний навчальний рік та виконання вимог державних стандартів. Таке переведення здійснюють на підставі ДПА - державної підсумкової атестації.

Засновники, керівники шкіл та вчителі законодавством зобов'язані вживати вичерпних заходів для виконання учнями відповідних державних стандартів та визначених ними вимог до обов'язкових результатів навчання. Усе це, на думку Руслана Гурака, можна порівнювати й аналізувати на рівні шкіл, на засіданнях педагогічних рад, передбачати зміни до календарно-тематичного планування, застосовувати резервні години навчальної програми тощо.

"Водночас на державному рівні варто закласти додаткові можливості громадам та школам на подолання недоотриманих знань. Одним зі способів може бути освітня субвенція на години варіативної складової, зокрема на індивідуально-групові заняття, адже не кожна громада може профінансувати такі видатки. А за відсутності бюджетного фінансування прогалини у знаннях учнів компенсуються в основному шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу, тобто напряму залежать від відповідальності, спроможності, умінь та навичок дітей і їхніх батьків", - зазначив посадовець.

ДСЯО незабаром має презентувати результати дослідження, яке провела наприкінці 2022 року. Однак попередні результати анонсують уже зараз: школи компенсують втрати навчального часу через самостійну роботу учнів. На це вказали 84% опитаних керівників міських шкіл та 78% сільських.

Навесні ДСЯО планує провести ще два дослідження:

опитування вчителів про їхню роботу в умовах воєнного стану - безпосередньо у фокус-групах, щоб отримати докладніші результати для аналізу;

загальнодержавне моніторингове дослідження якості освіти у школах в умовах воєнного стану наприкінці навчального року.

На кінець року заплановане дослідження соціальних та емоційних навичок учнів 10-ти і 15-років спільно з Організацією економічного співробітництва та розвитку. Як підсумок, громади, освітяни і сім'ї мають отримати комплексний набір інструментів, щоб сприяти соціальному й емоційному навчанню учнів, підвищувати їхнє задоволення від освітнього процесу та формувати якісні знання. У такий спосіб рівень освітніх втрат учнів можна визначити емпірично.
Читайте також: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: Державна служба якості освіти "Освітні втрати школярів: вимірювання й компенсація на рівні громади й ЗЗСО".

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке "освітні втрати" в західній термінології та що потрібно українській освіті, аби їх компенсувати: інтервʼю з Русланом Гураком | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Що називають "освітніми втратами" і яка різниця в західній та українській термінології? Які є механізми вимірювання освітніх втрат і чи

# data[].attributes.attachment_caption
Mathigon - математичний майданчик

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover Mathigon, the Mathematical Playground. Learning mathematics has never been so interactive and fun!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Цифровий математичний ресурс рівня Д-6, що відповідає вашій навчальній програмі

Додаток учня

Розумно і захопливо

Matific робить математику цікавою. Учні йдуть своїм індивідуальним шляхом, виконують призначені завдання та навчаються за допомогою багатокористувацьких занять.

Математика для рівня Д-6

Найкращий у світі

Тисячі вправ з математики, які охоплюють навчальну програму K-6, розроблені експертами в галузі освіти. Від концептуального розуміння до вільного володіння Matific допоможе вам.

Інструменти педагогів і батьків

Простий, але потужний

Педагогам і батькам будуть доступні потужні інструменти для контролю, розуміння та необхідного посередництва.

Персоналізований та адаптивний навчальний шлях

Математичні завдання для рівня Д-6 зі строгою педагогікою, розроблені освітніми експертами.

Менше адміністрування, більше навчання

Заощаджує ваш час

Вчителі просто заохочують своїх учнів використовувати Matific протягом 30 хвилин на тиждень. Matific в режимі реального часу підкреслить, що саме вони знають, а які напрямки варто вдосконалити. Вчителям також надходитимуть щотижневі оновлення, щоб інформувати їх про успіхи учнів.

Контент, який вам потрібен

Якщо вчителі хочуть охопити певний зміст, вони можуть просто призначити учням завдання на необхідні теми, вони будуть легко інтегровані в робочий процес. Вчитель може планувати заздалегідь і з легкістю складати графік роботи на місяці вперед.

Найкращі у світі заняття з математики

Ігрові завдання зі строгою педагогікою

Учні працюють з нашим інтерактивним контентом. Matific вчить критичному мисленню, вирішенню проблем та зменшує тривогу з приводу математики. Наш ретельно підготовлений педагогічний контент перетворений на веселу подорож, сповнену відкриттів.

Персоналізовані шляхи навчання

Шлях, яким ідуть учні, охоплює повну програму тем та навичок, організованих з урахуванням їхніх конкретних прогалин та потреб. Учні також можуть практикувати конкретні навички у спеціальній тренувальній зоні.

Чітко визначені домашні або класні завдання

Якщо вчитель признає для них конкретне завдання, воно опиниться в розділі "Домашня робота" або "Класна робота".

Особистий наставник вашої дитини

Зробіть вивчання математики легким для себе та цікавим для вашої дитини

Батьки заохочують своїх дітей грати в Matific протягом 30 хвилин на тиждень - Matific дбає про все інше.

Підтримайте жагу до індивідуального навчання своєї дитини

Батьківська зона дозволяє батькам слідкувати за успіхами дитини в режимі реального часу з будь-якого пристрою. Батьки бачать, де їхня дитина робить успіхи, а де їй може бути потрібна допомога. Також батькам щотижня надсилатимуть оновлення, щоб інформувати їх про успіхи дитини.

Matific у дії

Поліпшення успішності на

34%

Використання Matific у класі підвищує успішність учнів.

Університет Західного Сіднея

Підвищення залученості на

89%

Вчителі рекомендують Matific колегам і продовжують використовувати його на своїх уроках.

Вірджинія, США

Підвищення інтересу на

31%

Учні більш впевнено погоджуються з тим, що вони "хочуть вивчати математику".

Таміл-Наду, Індія

Педагогічні принципи Матіфіка

Основна сила Matific - це наші 5 педагогічних принципів, розроблених експертами зі Стенфорда, Гарварда, Берклі та Інституту Ейнштейна.

Повністю інтегрована у вашу Освітню Екосистему

Довіра мільйонів користувачів по всьому світу

"Matific - фантастичний інструмент для інтуїтивного викладання математики та розвитку у дітей наукового мислення."

Лауреат Нобелівської премії

"Набагато цікавіша для наших учнів, ніж інші онлайн-платформи, і нам подобається, як питання були адаптовані до здібностей учнів".

"Matific дуже простий у використанні, і наші учні з задоволенням ним користувалися. Батьки також були дуже вражені всім, що їхні діти вивчали та використовували."

Розкрити математичний потенціал дітей

Matific - ваш компаньйон у навчанні - у будь-який час і в будь-якому місці

Почніть роботу з Matific, спробуйте безкоштовно

# data[].attributes.attachment_link.title
Matific | Математичні ігри та робочі аркуші онлайн, розроблені експертами з математики

# data[].attributes.attachment_link.description
Математичні ігри онлайн та аркуші для рівня Д-6, які подобаються учням. Використовується мільйонами учнів для вивчення математики вдома чи в школі по всьому світу.

# data[].attributes.attachment_caption
GeoGebra Classroom - для виявлення нерозуміння геометричних і алгебраїчних понять через практичну роботу з моделями

# data[].attributes.attachment_link.title
GeoGebra Classroom Activities - Resources

# data[].attributes.attachment_link.description
Our goal is to provide teachers with excellent lessons and activities that actively engage students in building, exploring, and discovering mathemati...

# data[].attributes.attachment_caption
LearningApps - створення інтерактивних вправ (класифікація, відповідність, послідовності)

# data[].attributes.attachment_link.title
LearningApps - interactive and multimedia learning blocks

# data[].attributes.attachment_link.description
LearningApps - interactive and multimedia learning blocks

# data[].attributes.headline
Освітні втрати: що робити й куди рухатись українській освіті

# data[].attributes.subject
Освітні втрати: що робити й куди рухатись українській освіті

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зеркало недели | Дзеркало тижня | Mirror Weekly

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Пандемія COVID-19, а потім і повномасштабна війна призвели до безпрецедентних змін у житті України та кожного її громадянина. Проте з-поміж усіх соціальних груп найбільше постраждали діти.

Пандемію, яка вразила Україну та світ, вдалося зупинити завдяки злагодженим діям влади й суспільства та запровадженню карантинних обмежень. Однак ці заходи також суттєво вплинули на життя дітей. Закриття шкіл і дитячих садків призвело до переходу на дистанційне навчання, що вимагало нових технологічних знань і високої мотивації учнів та їхніх батьків.

Підвищився рівень стресу та психологічного тиску на дітей через обмежений доступ до соціальних контактів і втрату звичної рутини. Чимало дітей в Україні також стали свідками агресії й невпевненості, спричинених війною. Вимушене переміщення мільйонів українців створило незрозумілу та нестабільну ситуацію в багатьох місцях.

Усі ці чинники істотно погіршили ситуацію в освіті та призвели до значних освітніх втрат ( для спрощення тут і далі поняття "освітні втрати" вживається в широкому розумінні й залежно від контексту може включати такі поняття, як "навчальні втрати", "навчальні розриви", "навчальні прогалини", "втрати в результатах навчання" тощо. можна більше дізнатися про згадану термінологію. - І. Ю.).

Очевидно, що ці втрати матимуть тривалі економічні та соціальні наслідки. Дослідження Організації економічного співробітництва та розвитку (OECD) показують, що учні 1-12 класів, які постраждали від закриття шкіл, можуть мати дохід протягом усього життя приблизно на 3% нижчий. Для країн зниження довгострокового зростання, пов'язане з такими втратами, може призвести до падіння річного ВВП у середньому на 1,5% до кінця століття. Ці економічні втрати зростатимуть, якщо школи не зможуть швидко відновити повноцінну роботу. Саме тому впродовж останніх років міжнародні організації та уряди країн спрямовують значні зусилля на вимірювання та компенсацію освітніх втрат.

Результати українських ( опитування-2022 , опитування-2023 , тестування-2023 ) і міжнародних (, ) досліджень свідчать, що основними причинами освітніх втрат є втрати в навчальному часі та перехід шкіл на дистанційне навчання. Окремим чинником, який посилився з початком війни й істотно впливає на результати навчання, є психоемоційний стан учасників освітнього процесу - учнів, їхніх батьків, учителів, керівників закладів освіти.

Очевидно, що й компенсаторні заходи з подолання освітніх втрат мають бути спрямовані на компенсацію негативного впливу згаданих чинників.

Тут можна запропонувати кілька напрямів для концентрації зусиль.

1. Повернення дітей до очного навчання

Щоб відновити якісне й ефективне навчання, учні мають повернутися до шкіл. В умовах війни це можливо тільки в тих закладах освіти, які а) розташовані на відносно безпечних територіях і б) мають належним чином облаштовані укриття. Додатковим чинником, який може пришвидшити або сповільнити процес повернення дітей до навчання в школі, є погляди та настрої учнів, їхніх батьків, учителів, керівників і засновників закладів освіти.

Відповідно для повернення дітей до очного навчання в школах потрібно схилити на свій бік усі ці групи стейкхолдерів через якісну, добре сплановану комунікаційну кампанію, спрямовану як на кожну групу зокрема, так і на суспільство загалом.

Водночас слід посилити роботу з виявлення та притягнення до відповідальності тих засновників закладів освіти, які неналежним чином виконують обов'язки з облаштування сховищ у закладах освіти. Для вирішення цього питання необхідна координація дій між Міністерством освіти і науки, Державною службою якості освіти, Державною службою з надзвичайних ситуацій і обласними військовими адміністраціями, а також системніше врахування результатів аналізу діяльності місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, їхніх структурних підрозділів з питань освіти, що здійснюється Державною службою якості освіти під час формування відповідних освітніх політик.

2. Підвищення ефективності навчання

Ефективність навчання можна підвищити, поєднуючи кілька рішень:

- збільшення часу навчання внаслідок незначного скорочення канікул (наприклад, улітку повноцінне навчання може тривати до кінця червня, а новий навчальний рік - розпочинатися в середині серпня). Водночас тут важливо подбати про запобігання перевтомі й вигорянню учнів і вчителів (наприклад, через гнучкіший розклад занять, заохочення до їх проведення поза межами класу та/або школи, використання нових форматів і методик навчання, застосування відповідних психологічних прийомів тощо), а також про комунікування таких змін зацікавленим сторонам;

- перерозподіл навчального часу на користь тих компетентностей (читання з розумінням, математична, цифрова, соціально-емоційна) та результатів навчання, без яких неможливий подальший успіх учнів. Водночас необхідно розробити та широко впровадити інтегровані курси, що покривають інші компетентності та результати навчання, уникаючи дублювання матеріалу. Однак для реалізації такого перерозподілу потрібні непрості рішення, які можна ухвалити тільки на політичному рівні - необхідно проранжувати компетентності та результати навчання й фактично визнати, що принаймні на певний період деякі компетентності та результати навчання важливіші за інші.

- "скорочення відстані" між учителем і тими, хто надає йому підтримку та формує освітні політики. Вчитель не має почуватися покинутим сам на сам із професійними проблемами. Потрібно забезпечити функціонування зрозумілої й дієвої системи комунікації та методичної і психоемоційної підтримки для кожного вчителя. В цьому процесі має істотно посилитися роль центрів професійного розвитку педагогічних працівників як своєрідних "гарячих ліній", які зі свого боку мають отримати відповідну підтримку й координацію від державних інституцій (таких як Український інститут розвитку освіти).

Водночас постачальникам послуг на ринку підвищення кваліфікації педагогічних працівників доцільно змістити фокус із триваліших програм (обсягом 30 чи більше годин) на коротші, але більш прикладні та зосереджені на конкретних темах (наприклад, використання діагностичного тестування для вимірювання навчальних втрат, діагностичне й формувальне оцінювання, базові прийоми психосоціальної підтримки учасників освітнього процесу, використання цифрових ресурсів у освітньому процесі, основи неконфліктного спілкування тощо).

- "навчання з коробки" - розроблення готових рішень, "розпакувавши" які, можна отримати повний набір навчальних і методичних матеріалів, достатніх для вивчення конкретної навчальної теми/розділу та/або навчального предмету/інтегрованого курсу. Ці матеріали мають бути розроблені з урахуванням пропозицій щодо перерозподілу навчального часу, про що йшлося вище. Такий підхід відкриває кілька важливих можливостей для різних категорій учасників освітнього процесу.

По-перше, вчитель може гнучко проєктувати програму навчального предмета або інтегрованого курсу для конкретного класу, використовуючи набір таких рішень. Водночас такі матеріали можна використовувати залежно не тільки від року навчання учнів, а й від рівня їхніх знань. Тобто плануючи свою діяльність, вчитель може використовувати ті самі матеріали в роботі з учнями різних років навчання залежно від їхнього навчального прогресу.

По-друге, такі рішення дають змогу учням ефективніше організовувати самостійне навчання. Маючи такий набір матеріалів, учень може поступово опановувати навчальний матеріал у власному темпі.

По-третє, використання таких розробок може суттєво допомогти батькам, які мають бажання додатково займатися зі своїми дітьми. Наслідком цього може бути підвищення результатів навчання учнів і покращення ставлення їхніх батьків до системи освіти.

3. Діагностика й оцінювання

Для ефективного управління педагогічним процесом учитель повинен мати чітке розуміння поточного рівня успішності кожного учня в класі. Діагностичне та формувальне оцінювання може допомогти вчителям адаптувати календарно-тематичне планування й методики навчання під потреби учнів. Водночас діагностичне оцінювання є ефективним лише тоді, коли для його проведення використовується якісний інструментарій. Очевидно, що такий інструментарій неможливо, та й не потрібно розробляти в кожній школі. В Україні є інституція, що має значний досвід у розробленні надійних стандартизованих інструментів оцінювання. Це Український центр оцінювання якості освіти , який відповідає за проведення ЗНО/НМТ, міжнародного порівняльного дослідження PISA, загальнодержавних моніторингових досліджень. Також певний досвід у цьому питанні вже має Державна служба якості освіти України . За наявності відповідних ресурсів (фінансових, організаційних, людських тощо) ці організації могли б забезпечити розроблення діагностичних інструментів на системній основі.

Станом на сьогодні єдиним діагностичним інструментом, доступним для широкого використання, є діагностичні тести, розроблені фахівцями проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) спільно з Державною службою якості освіти України. Цей інструмент містить тести для первинної і вторинної діагностики з української мови, математики/алгебри/геометрії, англійської мови, фізики, хімії, біології/природознавства (інтегрований курс), історії України, географії для 5-го, 7-го та 9-го класів. Зазначені тести доступні на освітній "Всеукраїнська школа онлайн".

Державна служба якості освіти розпочала проведення серії семінарів із використання діагностичного інструментарію для вчителів шкіл. Таке навчання заплановано й для персоналу центрів професійного розвитку педагогічних працівників - його організовано спільно з Українським інститутом розвитку освіти. Водночас сталості цьому процесу можна додати через включення роботи з діагностичними інструментами до навчальних програм, що їх реалізують регіональні установи підвищення кваліфікації педагогічних працівників.

4. Психосоціальна підтримка

Діти можуть добре навчатися лише тоді, коли добре почуваються. Проте з початком пандемії COVID-19, а згодом і повномасштабної війни стан психічного здоров'я дітей надзвичайно погіршився. Дослідження свідчать про зниження відчуття безпеки, мотивації, здатності до самостійного навчання, вміння планувати свій час. Водночас зросли тривожність і невпевненість.

Схожа ситуація спостерігається й серед учителів, що посилюється певними стереотипними уявленнями про вчителя як такого собі "супермена", який може все, водночас не відчуваючи втоми й негативних емоцій.

Комплексне вирішення цих питань, вочевидь, виходить за межі сфери освіти, однак можна запропонувати кілька рішень, які позитивно вплинуть на успіхи в навчанні.

По-перше, потребує трансформації система психологічної підтримки в школах. Відповідно до чинних Типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти, психолог працює на повну ставку в школах, де є не менш як 300 учнів для сільської місцевості та не менш як 700 учнів для міст. Оскільки ці розрахунки було здійснено в умовах мирного часу, доцільно їх (нормативи) переглянути.

По-друге, у фокусі роботи шкільного психолога поряд із учнем має з'явитися і вчитель, а отже, по-третє, шкільним психологам потрібна відповідна підтримка та нові інструменти й методики, які дадуть змогу якісно працювати з усіма учасниками освітнього процесу, а також розв'язувати проблеми, з якими вони раніше не стикалися, - працювати з травмами війни. В цій частині варто вивчити та застосувати досвід роботи психологів із інших сфер, наприклад, із військової та сфери роботи з надзвичайними ситуаціями.

5. Ресурсне забезпечення

Подолання освітніх втрат неможливе без відповідного ресурсного забезпечення. Тут можна говорити про три рівні.

1. Ресурси для вчителя. Вчителі мають бути забезпечені навчальними та методичними матеріалами, про які йшлося вище. Вони також повинні мати доступ до відповідного навчання й підвищення кваліфікації та належне технічне забезпечення.

2. Ресурси для громади. Громади повинні мати достатньо ресурсів для облаштування укриттів і технічне забезпечення закладів освіти. Особливу увагу слід приділити підведенню швидкісного Інтернету до шкіл та обладнанню робочих місць учителів необхідною технікою.

3. Ресурси для держави. Держава повинна мати достатньо ресурсів для забезпечення учнів, учителів і шкіл усім тим, про що йшлося в пунктах 1-4.

Звісно, під час війни на такі видатки бракуватиме бюджетного фінансування. Тому профільним державним органам слід сконцентрувати зусилля на розробленні комплексного плану подолання освітніх втрат і пошуку донорських коштів для його реалізації. Важливо, щоб такий план включав заходи на всіх рівнях - від учителя та школи до системного - з чітко визначеними строками й показниками виконання, а також політичними особами, які відповідають за його реалізацію. Такий підхід може значно підвищити шанси на успіх у пошуку донорів.

6. Зворотний зв'язок і оцінювання ефективності політик

Отримання творцями політик об'єктивного зворотного зв'язку від системи є надзвичайно важливим аспектом для оцінювання ефективності політик та їх коригування. Так можна отримати об'єктивну інформацію, аби оцінити результати вжитих заходів й ухвалити обґрунтовані рішення. Зовнішнє оцінювання процесів та ефективності політик є критичним елементом для забезпечення якісної та результативної діяльності, зокрема з подолання освітніх втрат.

У наявній архітектурі системи освіти єдиним інструментом зовнішнього оцінювання й отримання комплексного зворотного зв'язку щодо якості освітніх і управлінських процесів у школі є інституційний аудит .

Відповідно до статті 45 Закону України "Про освіту", інституційний аудит - це комплексна зовнішня перевірка та оцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти, які забезпечують його ефективну роботу та сталий розвиток.

Саме через цю процедуру Міністерство освіти і науки та комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій мають отримувати інформацію про дієвість певних політик, процедур, інструментів.

Однак нині в Україні діє на проведення перевірок, під яку, на жаль, потрапляє й інституційний аудит.

Тому управлінський цикл "Планування-Дія-Оцінювання-Вдосконалення" розірваний, оскільки оцінювання не проводиться й рішення на системному рівні, що стосуються якості освіти й освітніх процесів, ухвалюються фактично наосліп.

Тому в інтересах кожної сторони - від учнів до політичного керівництва найвищого рівня - зробити все можливе, щоб відновити проведення інституційного аудиту й у такий спосіб збалансувати систему освіти.
Цей аналіз ситуації та перелік пропозицій не є вичерпним чи остаточним, однак може слугувати певною точкою відліку для подальших дискусій.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освіта в україні

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: що робити й куди рухатись українській освіті

# data[].attributes.attachment_link.description
В Україні збільшуються освітні втрати через пандемію та війну. Як допомогти дітям, розповідає Іван Юрійчук.

# data[].attributes.headline
Як надолужити освітні втрати?

# data[].attributes.subject
Як надолужити освітні втрати?

# data[].attributes.attachment_link.title
Як надолужити освітні втрати? | Український центр оцінювання якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Через війну деякі учні вимушено пропускають навчальні заняття, не можуть повноцінно брати участь в окремих видах діяльності, які пропонує вчитель на уроках.

# data[].attributes.headline
Освітні втрати: 7 кроків ефективного учителя

# data[].attributes.subject
Освітні втрати: 7 кроків ефективного учителя

# data[].attributes.body
Освітні втрати: 7 кроків ефективного учителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: 7 кроків ефективного учителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Про освітні втрати нині говорять на всіх рівнях. Але часом вчитель губиться: що робити саме йому, не чекаючи на масштабні проєкти та накази згори. Підготували для вас поради завідувачки відділу математичної та інформатичної освіти Інституту педагогіки НАПН України, кандидатки педагогічних наук, експертки ГС «Освіторії» Дарини Васильєвої. Вона пояснює 7 кроків для подолання освітніх втрат.

# data[].attributes.attachment_caption
Подолання освітніх втрат на уроках математики

# data[].attributes.headline
Кукулевська Я.В., учитель математики Костянтинівського ЗЗСО 

# data[].attributes.subject
Кукулевська Я.В., учитель математики Костянтинівського ЗЗСО 

# data[].attributes.attachment_caption
Система динамічної математики GeoGebra

# data[].attributes.headline
Григоренко В.М., учитель Єлизаветівського ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Григоренко В.М., учитель Єлизаветівського ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_caption
Долаємо освітні втрати з математики: шлях от ідеї до результату. Використання інтерактивних аркушів Wizer. Mе

# data[].attributes.headline
Гельбрехт Л.О., заступник директора з НВР, учитель математики Костянтинівського ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Гельбрехт Л.О., заступник директора з НВР, учитель математики Костянтинівського ЗЗСО

# data[].attributes.headline
Лебедь Л.А., консультант ЦПРПП

# data[].attributes.subject
Лебедь Л.А., консультант ЦПРПП

# data[].attributes.headline
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.subject
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зовсім трохи часу залишилося до першого вересня, а за ним - шкільні будні. Навчальний рік зазвичай починається з повтору матеріалу. А за нинішніх воєнних часів учителі переймаються, як допомогти учням надолужити освітні втрати. Зібрали для вас поради світових освітніх експертів, перевірені практики, дієві способи.

Під час війни в пріоритеті для дітей безпека та психоемоційна стабільність. Тому навчання часом відходить на другий план. Відповідно, у дітей з'являються прогалини в знаннях, а вчителі намагаються втиснути шкільну програму в уроки без повітряних тривог. Ми поговорили з педагогами, які знають, як наздогнати шкільну програму без стресу для себе та учнів. Зібрали для вас дієві поради.

Нещодавно міністр освіти і науки Оксен Лісовий анонсував дослідження освітніх втрат в Україні. Та підкреслив: ідеться саме про втрати, а не розриви. Чому в першу чергу говоримо про освітні втрати? Та в чому різниця між двома поняттями? Розібратися в цьому нам допомогла експертка УІРО. Ми також зібрали корисну інформацію для педагогів про подолання освітніх втрат.

Навчання в умовах війни - це складно, й у дітей трапляються прогалини в знаннях, які треба поступово вирівнювати. І нині, і тим паче після перемоги. У багатьох країнах світу теж стикалися з масовими освітніми втратами (наприклад, через локдаун) та напрацювали ефективні перевірені методики. Хто що обрав? Зібрали найкращі закордонні практики в одному матеріалі.

Андреас Шляйхер, директор з питань освіти в Організації економічного співробітництва та розвитку, досліджував освітню ситуацію в країнах, що зазнали природних катаклізмів та воєн. А також упродовж двох років аналізував наслідки ковіду для навчальної спільноти. На запрошення фонду savED пан Андреас запропонував власне бачення стратегії подолання освітніх втрат.

Через війну і тимчасову окупацію наших територій учні пропускають значну частину навчання з причин, що від них не залежать. Проте ця проблема не нова у світі. Через стихійні лиха, воєнні дії та інші негаразди безліч дітей втрачають можливість відвідувати школу. Тож експерти світових організацій зібрали в одному гайді всю важливу інформацію про класи надолуження. Переклали для вас основні тези.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Все про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Зібрали все про надолуження освітніх втрат. Тут знайдете ефективні методики, класи надолуження, дієві практики для вчителів.