# data[].attributes.body
Žáci začínají otázkou: „Jak zjistíme stáří stromu?“ Následně zkoumají příčný řez kmenem nebo obrázky letokruhů. Postupně objevují, že každý rok strom vytvoří jeden letokruh – světlou a tmavou vrstvu odpovídající různým obdobím růstu. Počítáním těchto kruhů lze určit přibližný věk stromu.

Během bádání žáci zjišťují, že letokruhy nevypovídají jen o stáří, ale i o podmínkách, ve kterých strom rostl. Širší kruhy značí příznivé podmínky (dostatek vody a tepla), úzké naopak období sucha nebo nepřízně. Na naší školní zahradě jsme opět bádali, počítali letokruhy a odhadovali tak kolik je našim stromům. Zároveň jsme řešili památné stromy v našem okolí.

# data[].attributes.body
Půda na první pohled působí nenápadně – jako obyčejná hmota pod našima nohama. Ve skutečnosti jde ale o živý a nesmírně pestrý svět plný organismů, minerálů i organických látek. V našem zkoumání jsme si objevili vlastnosti zeminy. Na školní zahradě jsme si pak i vytvořili krásné obrázky. Někteří to měli jako arteterapii :)

# data[].attributes.body
Blízká setkání - to máme rádi.

# data[].attributes.body
Zkoumání různých vzorků půdy - co kdo donesl. Na závěr si každá skupina vysela semínko. Uvidíme, jak se mu bude dařit.

# data[].attributes.body
Naši sedmáci a osmáci vyměnili sešity za kladívka a v rámci badatelských aktivit se pustili do stloukání dřevěných budek pro sýkorky. Práce jim šla skvěle od ruky a hotové hnízdní budky už brzy poskytnou bezpečný domov sýkorkám v okolí naší školy. Spojili jsme tak praktické dovednosti s pomocí přírodě.

# data[].attributes.body
Naši prvňáčci a šesťáci spojili síly a společně se pustili do ptačího projektu. Hlavním úkolem bylo vytvořit originální ptačí jmenovky, které děti kreativně poskládaly ze svých vlastních jmen. K tomu žáci vytvořili pestré plakátky a někteří badatelé sestavili i ptačí jídelníček, abychom věděli, co opeřencům v přírodě chutná.

# data[].attributes.body
Naši osmáci se na čas proměnili v zahradníky. Semínka šla do hlíny a my netrpělivě čekali na první známky života. Následovalo pravidelné zalévání, hlídání světla a každodenní sledování, jak se klubou první děložní lístky.

Když už začal být původní kelímek těsný a kořenový systém potřeboval prostor, nastal čas na akci. Rostlinky jsme úspěšně přesadili do většího, aby měly sílu na další růst. Teď budeme společně čekat, jestli se z našich sazenic stanou silné a zdravé rostliny.

# data[].attributes.body
Čtvrťáci - rychlíci ze ZŠ V. Hejny Červený Kostelec se ponořili do zkoumání jarních proměn přírody. Stanovovali hypotézy, hledali argumenty a důkazy a statečně se popasovali s klíčem i překladačem při určování stromů. Po objevení lístků na našich úlovcích v okolí školy jsme zjistili, že jsme se zmýlili. A to ke správnému badatelství přece patří.

# data[].attributes.body
Skupinky rychlíků ze 2. a 3. tříd ZŠ V. Hejny v Červeném Kostelci zkoumali jaké podmínky potřebují semínka, aby z nich vyrostly rostlinky. Pečlivě zalévali, po týdnu měřili, zaznamenávali a nakonec si slunečnice, fazole a další rostlinky si přesadili a odnesli domů

# data[].attributes.body
Žáci 1.–3. třídy ZŠ Dolany se proměnili v malé badatele a zkoumali jarní proměny přírody kolem školy. Pozorovali stromy, porovnávali fotografie, zapisovali zjištění do badatelských listů a ověřovali své hypotézy. Učili se hledat důkazy, spolupracovat a své objevy představit ostatním. Jaro jsme tak poznávali přímo v terénu — očima malých vědců.

# data[].attributes.body
Pozornější sledování stromů, které máme v okolí školy nám ukázalo více, než jsme si mysleli. Obyvatelé, kteří strom využívají jako domov, sledování kmene a jeho přechodu do větví, provázanost jednotlivých stromů, kořeny a nakonec i měření bylo velmi zajímavé a pro děti plné nečekaných zjištění.

# data[].attributes.body
Toto téma jsme vzali velmi zeširoka. Význam půdy pro rostliny, sbírání vzorků z různých míst, porovnávání vlastností, zkoumání ve třídě i v terénu. Měli jsme možnost vracet se i k vyklíčeným semínkům, která máme zasazená ve třídě do květináčů a staráme se o ně. Krásně se nám propojilo naše dlouhodobé pozorování a sledování přírody kolem sebe.

# data[].attributes.body
Toto téma jsme začali povídáním si o tom, co nám může cukr přinášet- pozitiva a negativa, kde všude se může nacházet a kolik a v jaké podobě ho denně spotřebujeme. Prohlíželi jsme si obaly od různých výrobků, shlédli video a pak porovnávali své prvotní informace.

# data[].attributes.body
S dětmi se šestých tříd jsme vyrazili k místnímu rybníku Oborníku pozorovat žáby. Objevili jsme vajíčka žab, pulce i dospělé žáby, zalovili jsme i ve vodě, kde se to hemžilo drobnými vodními živočichy. Nejvíce děti překvapilo hnízdo kachny divoké.

# data[].attributes.body
Při této výzvě jsme procházeli okolí školy a hledali různé pařezy, kde bychom si názorně ukázali letokruhy. Jako největší a nejkrásnější strom jsme vyhodnotili naši lípu, kterou máme přímo u školy.

# data[].attributes.body
V tomto týdnu děti pomocí výživových tabulek na tabletech zjišťovali, v jakých potravinách, které jedí, se cukr ukrývá a toto bádání jim přineslo řadu opravdu překvapivých zjištění!

# data[].attributes.body
Na naší krásné školní zahradě jsme našli opravdu mnoho znamení života různých zvířat a zvířátek - hnízda, ulity, okousané šišky, pavučiny,...

# data[].attributes.body
Při bádání kolem blízkého rybníka jsme měli štěstí a podařilo se nám vyfotit skokana hnědého!

# data[].attributes.body
S dětmi jsme mimo pracovního listu také malovali ptáčky, které jsme pak nalepili na skleněnou autobusovou zastávku.

# data[].attributes.body
U výzvy "Jak se probouzí stromy" jsme u školy natrhali větvičky několika druhů stromů a keřů a poté pozorovali, jak se pupeny probouzí k životu. Děti se snažily co nejdříve určit daný druh.

# data[].attributes.body
Provětrali jsme venku Christenovo měřidlo a pustili se do zjišťování výšky stromů kolem školy. Nejdříve jsme si řekli, jak se s měřidlem pracuje a pak už to byla hračka.

Nejvyšší maji přes 15 metrů.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Sázeli jsme kopřivy po zakořenění do různých druhů půdy - v jaké půdě se jí bude nejlépe dařit?

# data[].attributes.body
Na školní zahradu vyrážíme s určitou pravidelností a sledujeme nejen přírodu, ale využíváme její prostory i pro učení. Hledat, kdo všechno se nám pohybuje po zahradě a zanechává různé stopy, to byla výzva pro všechny. Objevování málo navštěvovaných zákoutí, sledování různých detailů a závěrečné sdílení, byla zajímavá práce. Trochu zahrady jsme si přenesli i do třídy.

# data[].attributes.body
Život živočichů v krabici. Charakteristické rysy skupin živočichů. Badatelské otázky - co potřebují živočichové k životu, v jakém prostředí žijí, jak se ovlivňuje zivaza neživá příroda?

# data[].attributes.body
Putování semínek - jak se rozmnožují rostliny? Zkoumání a bádání Smetánky lékařské.

# data[].attributes.body
V rámci bádání jsme pozorovali stromy v okolí školy po dobu čtyř týdnů. Z počátku se tvořily tzv. kočičky na vrbě, později vykvetla zlatice, ti jsme si vzali i do třídy jako dekoraci na blížící se Velikonoce. Nejpozději vyrašily lístky na kaštanech a javorech a třeba takový kaštan rozkvetl až tento týden.

# data[].attributes.body
V tomto týdnu jsme pozorovali náš vyvýšený záhon, který slouží jako lákadlo hmyzu. K trvalkám jsme nasadili afrikány a vše pořádně prolili. A na jaké obyvatele jsme narazili? Hlavně na pavouky. A naše pergola se líbí holubům....po nich jsme museli uklidit.

# data[].attributes.body
Při badatelské výuce u rybníčku jsme zjišťovali, kde se schovávají žáby. Pozorovali jsme okolí vody, rákosí i břehy a naslouchali zvukům přírody. Potkali jsme několik žab, pravděpodobně skokana, a sledovali jejich pohyb. Objevili jsme také žabí vajíčka, což nás vedlo k přemýšlení o vývoji žáby. Badáním jsme lépe porozuměli životu žab v jejich přirozeném prostředí.

# data[].attributes.body
V rámci badatelské výuky jsme zkoumali, ve kterých potravinách se nachází cukr. Zjistili jsme, že cukr je téměř ve všem – nejen ve sladkostech, ale i v pečivu, jogurtech nebo nápojích. Porovnávali jsme rozdíl mezi přirozeným cukrem, který se nachází například v ovoci, a rafinovaným cukrem, který se do potravin přidává. Došli jsme k závěru, že přirozený cukr je pro tělo vhodnější, protože je součástí dalších živin. Badáním jsme si uvědomili, jak důležité je číst složení potravin a přemýšlet o tom, co jíme.

# data[].attributes.body
K tomu abychom zjistili stáří stromu jsme se vydali na horskou túru na Lysou horu, po cestě jsme zkoumali letokruhy, měřili obvod kmenů a podle propočtu jsme zjistili že některé stromy mají již víc než sto let. Děti z toho zjištěni byli docela překvapeni.

# data[].attributes.body
Zkoušíme co vše se skrývá v půdě, jakou má propustnost a zkoušíme do každého typu hlíny zasadit stejné semínka a čekáme která porostou nejlépe. Hypotéza, že nejlépe porostou v substrátu a nejhůře v jílovité půdě se nám potvrdila.

# data[].attributes.body
Zkoumali jsme kde v okolí přibyly čápi hnízda. Zjistili jsme, že ve vedlejší obci jsou nová dvě hnízda. A tak si děti ve výtvarné výchově vytvořili svá vlastní čapí hnízda.

# data[].attributes.body
Ještě jsme si ke stromům, u kterých jsme zjišťovali jejich stáří udělali cedulky - název stromu, latinský název, věk, datum.

# data[].attributes.body
Badatelská výuka ohledně cukru je za námi. Společně s 5.B jsme se vrhli na obsah našich svačinek a odhadovali kolik tak mají ty naše mňamky cukru. Žáci byli velice překvapeni, kolik cukru snědli. Jako motivaci jsme si pustili video od Jirka vysvětluje věci. 👩🏼‍🏫❤️

# data[].attributes.body
Trpělivě sedí ve dne, v noci, za horka i ve větru, kdy se to s ní pěkně houpe.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Ne jeden, ne dva, ale rovnou čtyři .

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Nejen na zahradě, ale i v lese a doma nacházíme znaky výskytu živočichů. Dobrovolné domácí úkoly se neustále hrnou.

# data[].attributes.body
Žáci vyhledávali na naší školní zahradě indicie pobytu živočichů, zajišťovali fotografickou dokumentaci a zajištěné informace zapisovali do badatelských listů.

# data[].attributes.body
Co nám prozradily letokruhy?

1.A a 6.A se znovu setkaly při badatelském. Společně jsme objevovali tajemství stromů a zkoumali, co nám prozradí letokruhy.

Počítali jsme stáří stromů, kreslili vlastní letokruhy a vyrazili ven – změřit skutečné stromy, obejmout je a zachytit na fotografii. Starší žáci pomáhali mladším, vysvětlovali a společně hledali odpovědi.

Na závěr jsme si uvědomili, že každý strom má svůj příběh – a my jsme se ho naučili číst.

# data[].attributes.body
Shlédli jsme Vámi doporučená videa a ponořili se do tělíček našich oblíbených sladkostí.

No a množství nás nemile překvapilo.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Bádání u vody :) Žabku jsme sice potkali jen jednu, ale viděli jsme blešivce, berušku, ploštěnku a další zajímavé vodní tvory :)

# data[].attributes.body
Výsledek den po dni.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Hloubání nad různými typy půdy. Jak a čím se od sebe asi liší? Která je úrodná, která má největší podíl pevných částic. Která se nejlépe usadí? Kde bude voda nejčistější?

To jsou otázky, které nás napadali nad hromádkami půdy.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Jedna naše studentka pomáhá na jaře při migraci žáb. Poprosili jsme ji, ať nám povypráví, kde žabičkám pomáhají, jak to vypadá a probíhá. Kolik, jak často a jak obojživelníky přenáší. Připravila si pro nás moc pěknou prezentaci.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Protože dvě spádové obce, které spadají pod Chbany mají Památné stromy, připomněli jsme si je alespoň podle informací. Musím říci, že v těchto výzvách nás nejvíce bavili výzvy ohledně stromů. Děkujeme!

# data[].attributes.body
Letokruhy a výroba klinometru :)

# data[].attributes.body
Na školní zahradě jsme si s Družínky podle měření a výpočtů našli svůj Památný strom - Lípa malolistá 143 let.

# data[].attributes.body
Pozorovali jsme stromy v blízkém parku, který velmi dobře známe. Přesto děti odhadovaly a přeměřovaly různé stromy. Náš favorit velmi stará avšak bleskem zasažená lípa se nám nepodařila ani změřit ani spočítat letokruhy, protože před pokácením byla dutá a rozpadající se. našli jsme však možná podobně starou, kterou jsme nakonec spočítali přibližně na 250 let. Měli jsme naplánovanou i schůzku se starostou obce abychom zjistili více. Z časových důvodů jsme ji ale museli přeložit. Už se na ni moc těšíme:-)

# data[].attributes.body
Takovou cedulku, kterou jsme vyrobili z podpalových dřívek umístíme na školní zahradě po měření a výpočtech stromů, které máme na školní zahradě a pořídíme si svůj vlastní družinový Památný strom.

# data[].attributes.body
Poslední badatelskou aktivitu jsme úspěšně splnili na našem dnešním výletu, kdy jsme po cestě na Lysou horu si vykládali o stromech, o věku, našli jsme několik krásných ukázek dlouhověkosti a žáci tak odcházeli nejen s unavenými nohami, ale také s novými poznatky. 😍

# data[].attributes.body
Po výtvarném ztvárnění si Družínci zhotovili výstavku svých nákresů a vzorků pod svou výstavkou Jak se probouzí stromy.

# data[].attributes.body
Po bližším prozkoumání vzorků Družínci přenesli letokruhy na papír.

# data[].attributes.body
Družínci, než se vydají do terénu bádat o tom, Kdo je tu nejstarší se dnes nejdříve seznámili s letokruhy na vzorkách. Měli možnost si vzorky osahat, přivonět, podívat se na letokruhy pod lupou a spočítat, kolik let měl přinesený vzorek.

# data[].attributes.body
S žáky jsme se vrhli na další badatelskou aktivitu. Dotvořila jsem badatelské listy, kdy jsme si nejdříve popovídali a zavzpomínali co víme o půdě. Poté měli různé vzory půdy a do tabulky doplňovali zjištěné informace.

Společně jsme se dopátrali, že máme tři půdy, kdy každá z nich má své vlastnosti. Ukončili jsme to teoretickým vstupem.

# data[].attributes.headline
Třeba i žížala, tak jsme ji pořádně prozkoumali. 

# data[].attributes.subject
Třeba i žížala, tak jsme ji pořádně prozkoumali. 

# data[].attributes.body
NG Vodňany

# data[].attributes.headline
Každý měl najít a vyfotit nějaké pobytové znamení při procházce venku. A takto to dopadlo. Stopy, chodbičky, dutinky i ohlodané stromy. 

# data[].attributes.subject
Každý měl najít a vyfotit nějaké pobytové znamení při procházce venku. A takto to dopadlo. Stopy, chodbičky, dutinky i ohlodané stromy. 

# data[].attributes.body
NG Vodňany

# data[].attributes.headline
Jak velká část Země je vhodná na pěstování?

# data[].attributes.subject
Jak velká část Země je vhodná na pěstování?

# data[].attributes.body
Rozkrajovali jsme si jablíčko pro lepší představu. Zlomky ke konci prosíme s rezervou, zjednodušili jsme si to pro lepší manipulaci.

NG Vodňany

# data[].attributes.body
Nakonec každá skupinka výsledky svého bádání odprezentovala🗣️

# data[].attributes.body
Srovnávání obsahu cukru🍭🍩🍪🍬🍫🍦

# data[].attributes.body
Naši badatelé ze 7.A se pustili do 6. úkolu Kolik sníme cukru? Pracovali ve skupinkách, stanovili si hypotézu, odhadli kolik cukru obsahují zvolené potraviny a pak se dali na ověřování své hypotézy za pomocí údajů tabulek z internetu. Výsledky bádání mnohé překvapily, některé skupinky měly velmi dobrý odhad👍

# data[].attributes.body
Našli jsme také hromádku krtka, myší díru🐭 a peříčka holuba hřivnáče🕊️, který má hnízdo na našem dubu 🌳

# data[].attributes.body
Hlavně v jarních měsícich se na naší školní zahradě rozezvučel bzukot včel a zpěv ptáků…🐝🕊️

# data[].attributes.body
Naši badatelé zkoumali školní zahradu a našli spoustu pobytových stop - např. prázdnou ulitu páskovky, rozlousklé oříšky- ty si na zahradě schovávají veverky, kterých tu máme spoustu, stopy po ptáčcích😁

# data[].attributes.body
S žáky jsme se vrhli do 5. badatelské aktivit po hlavě. Dělali jsme myšlenkou mapu, tvořili a bavili se a taky jsme se pustili do návrhu hmyzího domečku, který poté s žáky společně sestavíme a vystavíme na naši školní zahradu. V závěru týdne jsme společně s akcí na Den Země pátrali i v přírodě po důkazech.

# data[].attributes.body
Kdo všechno žije v půdě?

Zkoumání půdních živočichů 🐜🐌

# data[].attributes.body
Děti z 5. třídy se v rámci Dne Země podívaly na zoubek (nebo spíše pod lupu) samotné půdě. Porovnávali jsme různé vzorky – od písčité přes hlinitou až po těžkou jílovitou. Děti zkoumaly barvu, strukturu i vůni a snažily se odhadnout, ve které z nich by se nejlépe dařilo rostlinám. Kromě drobných živočichů jsme hledali i pobytová znamení na naší zahradě. Z čistého jílu děti modelovaly drobné plastiky, čímž si doslova osahaly jeden ze základních prvků naší planety. Protože jsme bádali na Den Země, zakončili jsme den reflexí, kdy děti psaly Zemi vzkazy a přání.

# data[].attributes.body
V rámci projektu „Bádáme za školou“ se naše 6. třída vypravila k místnímu rybníku. Naším hlavním úkolem bylo zjistit, kam pospíchají ropuchy a jestli už ve vodě najdeme první vajíčka. Příroda má sice své vlastní tempo (žáby nám ukázaly jen hřbety a na vajíčka si ještě musíme počkat), ale my jsme ten čas využili na maximum! Objevili jsme neporušené schránky škeble rybniční. Využili jsme lupu jako vědecký nástroj: Děti zkoumaly nejen hmyz na hladině, ale i to, jak lupa vlastně funguje. Teoretické znalosti o lomu světla jsme si vyzkoušeli v praxi – a světe div se, podařilo se nám pomocí sluníčka a čočky rozdělat malý oheň! (Samozřejmě pod přísným dohledem a s následným uhašením). Bádání nás naučilo, že když se člověk dívá pozorně, najde dobrodružství i tam, kde ho původně nečekal.

# data[].attributes.body
Žáby chodíme pozorovat do blízkého parku, ale zatím nic. Snad budeme mít štěstí i jiného rybníku, ale i to k bádání a pozorování patří. Dneska jsme ale měli štěstí na jiného živočicha.

# data[].attributes.body
Stále pozorujeme, co lítá kolem školy. Dnes jsme se setkali i se smrtí a víme, že patří k životu. Pokládáme si otázky a odpovědi ke koloběhu života.

# data[].attributes.body
1.A a 6.A opět spolu v akci.

Dnes jsme opět spojili síly a pustili se do společného bádání. Zkoumali jsme hlínu v různých podobách – kompost, půdu jílovitou, hlinitou i písčitou. Hledali jsme mezi nimi rozdíly, zkoušeli, jak se chovají ve vodě, a ověřovali, která se dá dobře modelovat. Velkým zážitkem bylo pozorování hlíny pod mikroskopem, kde jsme objevili úplně nový svět.

Nechyběly ani žížaly – sledovali jsme jejich stavbu těla i pohyb a začali tvořit vlastní žížalovník. Přemýšleli jsme, čím je budeme krmit a co všechno potřebují k životu. Součástí byla i papírová aktivita "pod lupou", při které žáci kreslili žížalu a zachycovali její stavbu těla. Dnešní bádání nám ukázalo, že i obyčejná hlína skrývá spoustu překvapení.

# data[].attributes.body
Sdílíme, co jsme zjistili.

# data[].attributes.body
Vše jsme poctivě zaznamenali. A mnoho věcí nás překvapilo.

# data[].attributes.body
Jaký vztah a spojitost může mít matematika a cukr? Vážení, hmotnost, násobilka, převádění jednotek...tak vše a mnohem více jsme se učili při této badatelské činnosti.

# data[].attributes.body
Družínci se seznamují s půdou a s pojmem vodní eroze.

# data[].attributes.body
Sladké pátrání

Naše děti se tentokrát proměnily v potravinové detektivy. Cíl byl jasný: odhalit, kolik cukru se skutečně skrývá v našich oblíbených nápojích a svačinách. Čtení etiket je jedna věc, ale vidět to množství na vlastní oči, to je teprve objev!

# data[].attributes.body
Vydali jsme se prozkoumat okolí vodní nádrže a doufali, že nějaké žabí kamarády objevíme. Viděli jsme spousty přírodních zajímavostí- rostliny i živočichy, ale bohužel žádné žabky. Díky výletům dětí s rodiči jsme se dozvěděli spousty zajímavostí a mohli společně sdílet tyto zkušenosti.

# data[].attributes.body
Pozorovat ptáčky jsme začali chodit po Vánocích. Nosili jsme jim dobroty, aby přečkali zimu a více jsme si všímali, co potřebují . Ve výuce jsme poslouchali zvuky jejich zpěvu, poznávali jsme některé z nich, popisovali části jejich těla a také si všímali toho, jaká nebezpečí jim mohou hrozit. Nyní si můžeme při procházkách užívat jejich zpěv naživo a sledovat, které dokážeme poznat a správně pojmenovat.

# data[].attributes.body
Při pravidelných cestách na plavání jsme nejdříve pozorovali a hledali první jarní kytičky. Pak jsme si více začali všímat stromů a keřů, které jsou kolem nás. Do třídy jsme si přinesli větvičky těchto stromů a pozorovali jsme, co se s nimi děje. Jak rychle rozkvétají větvičky ve třídě, jak reagují venku stromy a keře na počasí, kam směřuje energie stromu- při pozorování jsme hledali shodné a odlišné vlastnosti a zkoumali, jak mocná příroda je. Větvičky ve třídě už jsme museli vrátit do přírody, ale v pozorování stromů a keřů venku stále pokračujeme.

# data[].attributes.body
Prozkoumat svět semínek a vyzkoušet si, jaké podmínky potřebují, byla výzva pro naši třídu. Děti pracovaly ve skupinkách a každá skupinka měla vytvořit pro semínka jiné podmínky. Hlína, vata, misky, improvizované skleníky, obaly od vajíček…. Každý měl něco jiného- společnou věcí byla semínka řeřichy, dýně, slunečnice a cizrny. Průběžně jsme zaznamenávali, zalévali, pozorovali, sledovali a po několika týdnech vyhodnotili, jaké vycházejí z našeho pokusu výsledky. Vzešlé rostlinky jsme přesadili a pokračujeme v péči o ně.

# data[].attributes.body
Každoroční pozorování žab v naší Bažantnici.

# data[].attributes.body
Cukr kolem nás

V rámci badatelské výuky se naši žáci zaměřili na téma, které se bezprostředně dotýká jejich každodenního života – cukr v potravinách a nápojích. Cílem nebylo jen získat hotové informace, ale samostatně zkoumat, klást otázky, pracovat s daty a vyvozovat závěry.

Badatelská výuka ukázala, že i zdánlivě obyčejné téma může vést k hlubšímu porozumění světu kolem nás. Díky vlastnímu zkoumání si žáci uvědomili, kolik cukru se může skrývat v běžných potravinách, a získali znalosti, které mohou využít v každodenním životě.

# data[].attributes.body
Hmyzí hotely je roznesli do okolí školy.

# data[].attributes.body
Družínci se dnes seznámili s obsahem cukru v potravinách, které si nosí nejčastěji ke svačině do školy.

# data[].attributes.body
Pořád se nestačili divit, co nám roste a raší. Tentokrát třeba houby nebo už začal klíčit zázvor. Je zvědaví, co všechno z tohoto vyroste.

# data[].attributes.body
Pátráme po nenápadných sousedech a vyrábíme škvorníky (hmyzí domečky už na zahradě máme :))

# data[].attributes.body
Pozorování specifických znaků a způsobu života nejen žab, ale i ostatních obojživelníků, žáky pohltilo na několik dnů.

# data[].attributes.body
Společně s 5. třídou jsme se vrhli na badatelskou aktivitu. Začali jsme úvodem, pomocí myšlenkové mapy, kdy jsme si připomínali obojživelníky. Následně žáci měli k sobě ve dvojicích přiřazovat obrázky žab s vajíčky a jejich názvy. Poté následovala skupinová aktivita, kdy jsme se zabývali otázkami z badatelského listu. Úkolem žáků je, aby si zašli na procházku s rodiči, o víkendu, přes týden a podívali se i vodních toků, zda nenarazí na nějakou tu žabku či vajíčka, následně přinesou foto důkaz. 🌱🫶🏻👩🏼‍🏫

# data[].attributes.body
1.A a 6.A opět v akci!

Dnes jsme bádali o cukrech – kde se berou, kde se skrývají a jak se chovají. Tvořili jsme hypotézy, kolik cukru obsahují limonády, a pak je ověřovali.

Zkoumali jsme rozpustnost cukru a zapojili všechny smysly. Největší úspěch měla cukrová duha, kde jsme objevili kouzlo hustoty.

Spolupráce, radost a objevování – přesně tak, jak to máme rádi.

# data[].attributes.body
Finišujeme s hmyzími domečky.

# data[].attributes.body
Hmyzí hotel pro nové nájemníky

Badatelská výuka naživo: Kdo bydlí v naší zahradě?

Na jaře se naše škola proměnila v malé badatelské centrum. Žáci se v rámci badatelské výuky vydali objevovat, kdo všechno žije na školní zahradě a jak můžeme drobným živočichům pomoci. Výsledkem jejich bádání byla nejen nová poznání, ale také vlastnoručně vyrobený hmyzí hotel.

Jak jsme bádali

Výuka probíhala formou objevování a kladení otázek. Děti nejprve přemýšlely:

Jaká zvířata můžeme na zahradě potkat?

Kde žijí a co potřebují k životu?

Proč jsou pro přírodu důležitá?

S lupami, obrázkovými atlasy a badatelskými listy se žáci vydali ven. Pozorovali hmyz pod kameny, v trávě i na květech, zapisovali si své postřehy a společně diskutovali o tom, co objevili. Naučili se rozpoznat například mravence, brouky, včely, motýly či pavouky a pochopili jejich roli v přírodě.

# data[].attributes.body
V rámci badatelské výuky se žáci věnovali objevování životního cyklu žáby. Společně si kladli otázky, pozorovali materiály pod lupou a vytvářeli vlastní hypotézy.

Co děti zkoumaly:

jak vypadají jikry a proč jsou ve vodě,

vývoj pulce – od larvy po jedince s nožkami,

metamorfózu, kdy se z pulce stává žabka.

Žáci pracovali s obrázky, videi i modely a na závěr vytvořili plakáty, mini knížky a badatelská portfolia. Učili se spolupracovat, pozorovat a vysvětlovat své objevy.

Výsledek? Učení se změnilo v dobrodružství a děti získaly nové poznatky i dovednosti.

# data[].attributes.body
U nás na školním pozemku není moc místa kam by se broučci mohli schovat a žít a tak jsme jim vyrobili jeden hmyzí domeček. Teď budeme sledovat zda ho někdo osídlí, za jak dlouho a jaký druh. Pokud zjistíme, že funguje jsme rozhodnutí postavit další.

# data[].attributes.body
Pořád (i o víkendu) nacházíme na našich zahradách důkazy o tom, že živočichové jsou tu a námi.

# data[].attributes.body
Vyrábíme příbytky pro hmyz. Už se těšíme, až v týdnu rozneseme po školním dvoře a parku.

# data[].attributes.body
Už měsíc v našem přírodovědném kroužku zkoušíme pěstovat v našem "skleníku" a už nám to hezky roste. Zkoušíme okrasné rostliny, bylinky, i zeleninu.

# data[].attributes.body
My jsme bádali v okolí školy - na dvoře a přilehlém hřišti. Pak jsme zkoušeli určit, komu dané pobytové znamení patřilo.

# data[].attributes.body
Cestou na plavání jsme si všimli, že některé stromy již plně kvetou, pučí a probouzí se, ale jiné jsou ještě v začátku. Je to stejné jako s námi, každý má své tempo.