# data[].attributes.body
Комедія "Міщанин-шляхтич" - це сяючий приклад високого мистецтва Мольєра, який з гумором і глибоким психологізмом розкриває теми класових протиріч та людської глупоти через образи своїх персонажів.

# data[].attributes.headline
Головні персонажі

# data[].attributes.subject
Головні персонажі

# data[].attributes.body
Мольєр використовує ряд запам'ятовуємих персонажів, серед яких Монсьє Журден - міщанин, що марить стати шляхтичем; його дружина - приземлена і практична, яка не поділяє мрій свого чоловіка; донька, що бореться за своє кохання і багато інших.

# data[].attributes.headline
Тема класових протиріч

# data[].attributes.subject
Тема класових протиріч

# data[].attributes.body
Центральним елементом твору є розкриття ідіотизму бажання міщан стати шляхтичами, що є гострою сатирою на феодальну систему та класові протиріччя суспільства 17-го століття.

# data[].attributes.headline
Сатира на суспільство

# data[].attributes.subject
Сатира на суспільство

# data[].attributes.body
Мольєр вправно використовує гумор як інструмент критики, висміюючи не тільки прагнення міщан до шляхетства, але й ширше - недоліки та марнославство суспільства того часу.

# data[].attributes.headline
Символізм в "Міщанин-шляхтич"

# data[].attributes.subject
Символізм в "Міщанин-шляхтич"

# data[].attributes.body
Образ Монсьє Журдена символізує ілюзорну ідентичність і показує, як людське бажання приписувати собі несвої ролі може привести до абсурдних і комічних ситуацій.

# data[].attributes.headline
Комічні елементи

# data[].attributes.subject
Комічні елементи

# data[].attributes.body
В "Міщанин-шляхтич" Мольєр майстерно інтегрує комічні елементи, такі як невдала освіта Журдена, його непорозуміння та комедія помилок, що робить твір не тільки осмисленим, але й неймовірно розважальним.

# data[].attributes.headline
Значення твору сьогодні

# data[].attributes.subject
Значення твору сьогодні

# data[].attributes.body
Незмінна актуальність "Міщанин-шляхтич" полягає в його здатності критикувати соціальні норми та ідеали, що залишаються відповідними і сьогодні, підкреслюючи загальнолюдські цінності та запитання ідентичності.

# data[].attributes.headline
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.subject
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.body
Дата народження - 15 січня 1622 рік

Місце народження - Париж, Франція

Головні події - навчання в Клермонському коледжі, заснування театральної трупи "Блискучий театр",

Дата і місце смерті

Рід діяльності

Направлення

Жанр

Твори

# data[].attributes.headline
Композиція комедії

# data[].attributes.subject
Композиція комедії

# data[].attributes.body
Комедія складається з V актів. Перші два акти є експозицією: знайомимося з характером пана Журдена. Активні події розгортаються з ІІІ акту. Маркіза і граф розігрують пана Журдена на бенкеті (ІІІ, IV акти). Потім його розігрує Клеонт (IV, V акти). В V акті наступає розв’язка. П’єса побудована за типовою мольєрівською схемою.

# data[].attributes.attachment_caption
Пастир Ліана

# data[].attributes.headline
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.subject
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.body
Дата народження -15 січня 1622 рік.

Місце народження - Париж, Франція.

Головні події - навчання в Клермонському коледжі, заснування театральної трупи "Блискучий театр", провал, борги, закриття театру, подорожі мандрівною трупи Францією 1645-1658 рік, повернення у Париж перед Людовіком XIV, розквіт театру Мольєра, Підтримка Короля, виступи в приміщенні театру "Пале Рояль", одруження, створення комедії-балету.

Дата і місце смерті - 17 лютого 1673 рік, Париж.

Рід діяльності - драматург, комедіограф, комічний актор.

Направлення - классицизм.

Жанр - висока комедія.

Твори - "Тартюф", "Дон Жуан", "Скнара", "Міщанин-шляхтич".

# data[].attributes.attachment_caption
Виконувала Пищик Наталія

# data[].attributes.headline
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.subject
Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.body
Дата народження: 15 січня 1622 рік

Місце народження: місто Париж(Франція)

Головні події: навчання в Клермонському колежі, заснування театральної групи «‎Блискучий театр», провал, борги, закриття театру, подорожі мандрівної трупи Францією(1645-1658), Повернення у Париж та виступ перед Людовіком XIV, розквіт театру Мольєра, покровительство короля, виступи в приміщені театру Пале-Рояль, одруження з Армандою Бежар(1662р), створення комедії-балету

Дата і місце смерті: 17 лютого 1673р Париж

Рід діяльності: Драматург, комедіограф, комічний актор

Направлення: Класицизм

Жанр: Висока комедія

Твори: «‎Тартюф»‎, «‎Дон Жуан», «Скнара», « Міщанин-шляхтич».

# data[].attributes.headline
Скорописов Славік. Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.subject
Скорописов Славік. Літературна картка Мольєра

# data[].attributes.body
Дата народження-15 січня 1622 року

Місце народження - Париж,Франція

Головні події- навчання в Клермонському коледжі, заснування театральної групи "Блискучий театр", провал, борги, закриття театру, подоріжи мандрівної групи трупи Францією, впродовж 13 років, повернення у Париж перед лідоліком, підтримка короля, виступи в примищені театру палерояль, одруження з Армандою Бежар 1662 р, створення комедії -Балету.

Дата і місце смерті-17 лютого 1673 Париж.

Рід діяльності-драматург,комедіограф,актор

Направлення-Класицизм.

Жанр-висока комедія.

Твори-Тартюф, Дон Жуан, Скнара, Міщанин-шляхтич

# data[].attributes.headline
Бородіна. Літературна карта Мольєра.

# data[].attributes.subject
Бородіна. Літературна карта Мольєра.

# data[].attributes.body
Дата народження - 15 січня 1622

Місце народження - Париж( Франція)

Головні події - навчання в Клеренському коледжі,Провал, борги, закриття театру,подорожі мандрівної трупи Францією продовж 1645- 1648 рр повернення у Париж перед людством

Розповідь театру Мольєра підтримка короля виступи в приміщені театру Пале - рояль

1622 Мольєр одружився

створення комедії балету

Дата і місце смерті - 17 лютого 1673 Париж під час своєї ролі

Рід діяльності - драматург, комедіограф, актор

Направлення - Класицизм

Жанр - висока комедія

Твори - Міщанин шляхтич(1670), Тартюф, Дон Жуан.

# data[].attributes.headline
Пастир Л. Новаторство драматурга.

# data[].attributes.subject
Пастир Л. Новаторство драматурга.

# data[].attributes.body
Мольєр, справжнє ім'я Жан-Батіст Поклен (1622-1673), французький драматург та актор, вважається одним із найбільших комедіографів в історії. Його творчість відрізняється гострим гумором, соціальною критикою та тонким психологічним аналізом персонажів. Ось кілька аспектів новаторства Мольєра:

Реалізм та соціальна критика: Мольєр зображував реалії свого часу, висміюючи пороки та дурість суспільства. Він розкривав гіпокризію, лицемірство та моральне розкладання аристократії та буржуазії.

Характери та типи : Мольєр створив безліч яскравих і відомих типажів персонажів, які стали класикою комедійного жанру. Його герої були живими, багатогранними та часто символізували різні соціальні верстви. Мова і діалоги: Мольєр використовував просту, але виразну мову, яка дозволяла йому точно передавати характери персонажів та їхні стосунки один з одним. Його діалоги були гострими, глузливими та повними іронії.

Структура п'єс: Мольєр умів поєднувати комічні ситуації з філософськими роздумами та драматичними елементами. Його п'єси часто мали складні інтриги, але закінчувалися моральним висновком. Самоіронія і самокритика: Мольєр як критикував суспільство, а й умів знаходити недоліки у собі самому. Він часто використовував самоіронію у своїх творах, що робило його творчість ще більш пронизливою. Загалом, Мольєр був новатором у сфері комедійного жанру, його роботи мали значний вплив на розвиток театру та літератури загалом.

# data[].attributes.attachment_caption
Пастир Ліана

# data[].attributes.headline
Картка літературного твору:

# data[].attributes.subject
Картка літературного твору:

# data[].attributes.body
Автор- Жан-Батист Поклен (Мольєр)

Назва- "Міщанин шляхтич"

Дата написання - відбулася 14 жовтня 1670 році

Жанр- Комедія-балет

Тематика- Головна тема п'єси полягає в тому, як людина може намагатися перевтілювати себе, але при цьому залишатися вірною собі.

Ідея- людина повинна прагнути до внутрішньої шляхетності, здобувати знання та досвід, не втрачаючи свою гідність.

Основний конфлікт - полягає в протистоянні між бажаннями головного героя, міщанина Журдена, стати шляхтичем та втілити свої аристократичні мрії, і суспільними нормами та реаліями того часу. Цей конфлікт викликає безліч комічних ситуацій, а також показує розбіжність між зовнішньою формою аристократизму та справжньою сутністю шляхетності.

Простір і час- відбувається в сучасному світі Франції XVII століття

Герої- пан Журден, граф Дорант, графиня Дорімена, Клеонт та ін.

Дотримання законів класицистичного твору-Єдність місця (всі події відбуваються в паризькому будинку пана Журдена);

єдність часу (дія обмежується однією добою);

протиставлення негативних і позитивних персонажів;

викриваються соціальні та людські вади

# data[].attributes.headline
Пастир Л. Характеристика персонажів.

# data[].attributes.subject
Пастир Л. Характеристика персонажів.

# data[].attributes.body
Журден - головний герой «Міщанин-шляхтич», для якого бажання стати дворянином – прекрасна мрія. Пристрасно бажаючи здійснити цю мрію, Журден ні про що не може міркувати розсудливо, тому його дурять всі навколишні, в тому числі вчителі лінгвістики, філософії, танців, фехтування. Однак при всій пристрасті «одворянитися» Журден зберігає свою живу натуру і залишається самим собою: даючи гроші в борг, він завжди знає їм рахунок; якщо його розсердити, він лається і б’ється, забуваючи всі великосвітські правила; він прославляє науку за те, що існують голосні й приголосні, приходить в захват від того, що говорить прозою.

Пані Журден - дружина, в порівнянні з чоловіком розумна і начитанна, обдурити не просто, відразу бачить підступ. Дружина Журдена, істинна представниця дворянства. Це розсудлива, практична жінка з почуттям власної гідності. Вона всіма силами намагається протистояти манії свого чоловіка, його недоречним претензіям: «Ти збожеволів на всіх цих примхах, муженек. І почалося це у тебе з тих пір, як ти здумав водитися з важливими добродіями ». Всі зусилля пані Журден спрямовані на те, щоб очистити будинок від непрошених гостей, які живуть за рахунок її чоловіка і використовують його довірливість і марнославство в своїх цілях: «Ось що, гони-но ти своїх вчителів в шию з усією їх тарабарщиною».

Люсіль – вперта, закохана в Клеонта, дочка Журдена. Люсіль отримала гарне виховання, вона любить Клеонта через його достоїнства. Тому, не знаючи про задум коханого та його слуги, щиро обурюється і пручається спробі батька видати її заміж за сина турецького султана: «Ні, батюшка, я вже вам сказала, що немає такої сили, яка примусила б мене вийти заміж за кого- | небудь, крім Клеонта ».

Клеонт – закоханий в Люсіль. Клеонт шляхетний не по походженню, а за характером, він чесний, правдивий, люблячий. Клеонт впевнений, що тільки душевне благородство людини та її розумна поведінка в суспільстві є істинними. На його думку, всякий обман кидає на людину тінь. В образі Клеонта втілився ідеал класицизму: Поправді шляхетною людиною міг бути тільки той, хто у своїй поведінці керувався вимогами розуму, виходив з того, що прийнято було вважати добром.

Граф Дорант  - має шляхетне походження, вишукані манери, підкупливу зовнішність. Але при цьому він жебрак авантюрист, шахрай, заради грошей готовий на будь-яку підлість, навіть на звідництво.

Ніколь – служниця в домі пана Журдена, кохана Ков’єля.

Ков’єль – слуга Клеонта, закоханий в Ніколь.  Саме він придумав виставити свого господаря сином турецького султана, щоб батько його коханої Люсіль, дав згоду на шлюб.

# data[].attributes.attachment_caption
Картка літературного твору 

# data[].attributes.headline
Новаторство драматурга Бородіна Р.

# data[].attributes.subject
Новаторство драматурга Бородіна Р.

# data[].attributes.body
1) Автор - Жан Батист Поклен

2) Назва - Міщанин шляхтич

3) Дата написання - 14 жовтня 1670 році

4) Жанр - Комедія - балет

5) Тематика - Мольєр (Жан Батист Поклен )  прийшов у літературу в період розквіту класицитичної  трагедії.

Хоча Корнель і Расін писали і комедії, проте в той час комічний виставами не давали такого значення як трагедії.

Мольєр викладав у комедії зовсім інший смисл його комедії були не тільки цікавими та й повчальними.

6) Ідея - викриття ліцемірної моралі

7) Основний конфлікт - відображає певний історичний етап розвитку буржуазії.
8) у той час авторська професія вважалася найнижчою і називалася як не інакше презирливим комедіантом
9) Герої - Пан Журден, Пані Журден, Люсіль,Клеонт, Дорант,Дорімена,Ковєль,Ніколь.

# data[].attributes.attachment_caption
Пищик Наталія

# data[].attributes.headline
2. Новаторство драматурга.

# data[].attributes.subject
2. Новаторство драматурга.

# data[].attributes.body
Мольєр, справжнє ім'я Жан-Батист Поклен де Мольєр, був видатним французьким драматургом, актором та режисером XVII століття. Він став ключовою постаттю французької літератури та театру свого часу, а його новації та внесок у театральне мистецтво відіграли значну роль у розвитку світової драми. Ось деякі аспекти новаторства Мольєра:

1. Комедія як форма критики: Мольєр використовував комедію як засіб критики суспільних недоліків, зокрема звичаїв, моралі та соціальних стереотипів свого часу. Він втілював глибокі філософські та соціальні ідеї у своїх п'єсах.

2. Мистецтво сатири: Мольєр був майстром сатири, вміло поєднуючи гостру гумористичну вдачу з висміюванням потворного у світі та людському характері. Він висвітлював слабкі сторони суспільства та психологію персонажів з великим розумінням та тонкістю.

3. Новаційний вибір тем та жанрів: Мольєр активно експериментував з різноманітними жанрами та темами у своїх творах, такими як комедія характерів, комедія виправдань, фарс, соціальна комедія та інші. Він підійшов до театрального мистецтва з нового ракурсу, впливаючи на подальший розвиток драми.

Таким чином, Мольєр був новатором у театральному світі свого часу, внес яскравий внесок у розвиток драматургії, створюючи твори, які залишають слід у світовій літературі та мистецтві до сьогодення.

# data[].attributes.attachment_caption
Пищик Наталія

# data[].attributes.headline
3. Картка літературного твору

# data[].attributes.subject
3. Картка літературного твору

# data[].attributes.body
Автор: Жан-Батист Поклен

(сценічне ім'я Мольєр)

Назва: "Міщанин-шляхтич"

Дата написання: Прем'єра відбулася 14 жовтня 1670 року

Жанр: Комедія-балет

Тематика: Втілення теми соціальних амбіцій, фальшивого суспільного статусу та взаємодії між міщанськими та шляхетними класами.

Ідея: П'єса висміює бездумність та прагнення до вищих суспільних позицій, відзеркалюючи абсурдність намагань головного героя стати шляхтичем.

Основний конфлікт: Конфлікт між іллюзіями та реальністю, між суспільними мріями й справжнім статусом, який виникає у головного героя.

Простір і час: Дія відбувається в сучасному світі Франції XVII століття.

Герої: Головний герой - Монсієр Журден, міщанин, який намагається наслідувати шляхетний спосіб життя. Інші персонажі - його дружина, вчителі, послугові особи тощо.

Дотримання законів класицистичного твору:Використання чіткої структури п'єси, поділ на акти, дотримання трьох единоборств (місця, часу, дії), впровадження характерних для класицизму моральних настанов та трактування соціальних питань з використанням гумору та глубокого іронічного підтексту.

# data[].attributes.headline
4. Характеристика персонажів. Пищик Наталія

# data[].attributes.subject
4. Характеристика персонажів. Пищик Наталія

# data[].attributes.body
Журден – головний герой «Міщанин-шляхтич», для якого бажання стати дворянином – прекрасна мрія. Пристрасно бажаючи здійснити цю мрію, Журден ні про що не може міркувати розсудливо, тому його дурять всі навколишні, в тому числі вчителі лінгвістики, філософії, танців, фехтування. Однак при всій пристрасті «одворянитися» Журден зберігає свою живу натуру і залишається самим собою: даючи гроші в борг, він завжди знає їм рахунок; якщо його розсердити, він лається і б’ється, забуваючи всі великосвітські правила; він прославляє науку за те, що існують голосні й приголосні, приходить в захват від того, що говорить прозою.

Пані Журден – дружина, в порівнянні з чоловіком розумна і начитанна, обдурити не просто, відразу бачить підступ. Дружина Журдена, істинна представниця дворянства. Це розсудлива, практична жінка з почуттям власної гідності. Вона всіма силами намагається протистояти манії свого чоловіка, його недоречним претензіям: «Ти збожеволів на всіх цих примхах, муженек. І почалося це у тебе з тих пір, як ти здумав водитися з важливими добродіями ». Всі зусилля пані Журден спрямовані на те, щоб очистити будинок від непрошених гостей, які живуть за рахунок її чоловіка і використовують його довірливість і марнославство в своїх цілях: «Ось що, гони-но ти своїх вчителів в шию з усією їх тарабарщиною».

Люсіль – вперта, закохана в Клеонта, дочка Журдена. Люсіль отримала гарне виховання, вона любить Клеонта через його достоїнства. Тому, не знаючи про задум коханого та його слуги, щиро обурюється і пручається спробі батька видати її заміж за сина турецького султана: «Ні, батюшка, я вже вам сказала, що немає такої сили, яка примусила б мене вийти заміж за кого- | небудь, крім Клеонта ».

Клеонт – закоханий в Люсіль. Клеонт шляхетний не по походженню, а за характером, він чесний, правдивий, люблячий. Клеонт впевнений, що тільки душевне благородство людини та її розумна поведінка в суспільстві є істинними. На його думку, всякий обман кидає на людину тінь. В образі Клеонта втілився ідеал класицизму: Поправді шляхетною людиною міг бути тільки той, хто у своїй поведінці керувався вимогами розуму, виходив з того, що прийнято було вважати добром.

Граф Дорант  має шляхетне походження, вишукані манери, підкупливу зовнішність. Але при цьому він жебрак авантюрист, шахрай, заради грошей готовий на будь-яку підлість, навіть на звідництво.

Ніколь – служниця в домі пана Журдена, кохана Ков’єля.

Ков’єль – слуга Клеонта, закоханий в Ніколь. Саме він придумав виставити свого господаря сином турецького султана, щоб батько його коханої Люсіль, дав згоду на шлюб.