# data[].attributes.headline
1986. gada 9. jūnijs – Helsinku-86 dibināšana

# data[].attributes.subject
1986. gada 9. jūnijs – Helsinku-86 dibināšana

# data[].attributes.body
Helsinku-86 bija nozīmīgs šķērslis PSRS režīmam, jo tā organizēja protestus un pasākumus, kuros tika kritizēts padomju režīms, īpaši attiecībā uz Latviju un tās nacionālajām tiesībām.

# data[].attributes.body
Tika organizēta pirmā plašā piemiņas akcija, kad padomju režīms izsūtīja desmitiem tūkstošu latviešu uz Sibīriju. Akcija norisinājās Rīgā pie Brīvības pieminekļa un tā bija ne tikai piemiņas, bet arī protesta akcija pret padomju režīmu. Kuras laikā apmēram 5000 cilvēku nelegāli pulcējās nolikt ziedus pie pieminekļa.

# data[].attributes.body
Vairāk nekā 2 miljoni cilvēku no trim Baltijas valstīm (Latvijas, Lietuvas un Igaunijas) izveidoja dzīvo ķēdi no Tallinas līdz Viļņai, pieprasot neatkarību no Padomju Savienības.

# data[].attributes.headline
1988. gada 8. oktobris– Tautas Frontes dibināšana

# data[].attributes.subject
1988. gada 8. oktobris– Tautas Frontes dibināšana

# data[].attributes.body
Tautas Frontes dibināšana bija izšķirošs solis Latvijas neatkarības atjaunošanas ceļā, jo šī organizācija kļuva par galveno politisko spēku, kas vadīja sabiedrisko domu un organizēja demonstrācijas un protestus.

# data[].attributes.headline
 1989. gada 4. maijs – Latvijas PSR Augstākās Padomes suverenitātes deklarācija

# data[].attributes.subject
 1989. gada 4. maijs – Latvijas PSR Augstākās Padomes suverenitātes deklarācija

# data[].attributes.body
1989. gada 4. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma suverenitātes deklarāciju, kas pasludināja Latvijas tiesības uz pilnīgu politisko un ekonomisko suverenitāti, neskatoties uz padomju varu. Šis lēmums bija juridiskais pamats, lai apgalvotu Latvijas neatkarību.

# data[].attributes.headline
1989. gada 11.-13. augusts – Helsinku komitejas sanāksme Rīgā

# data[].attributes.subject
1989. gada 11.-13. augusts – Helsinku komitejas sanāksme Rīgā

# data[].attributes.body
Rīgā norisinājās Helsinku komitejas sanāksme, kur piedalījās cilvēktiesību aizstāvji no Baltijas valstīm, Maskavas un citiem reģioniem. Diskusijas galvenokārt tika veltītas cilvēktiesībām un cilvēku brīvībām, un arī Baltijas valstu tiesībām uz pašnoteikšanos.

# data[].attributes.headline
1990. gada 18. marts – Latvijas PSR vēlēšanas

# data[].attributes.subject
1990. gada 18. marts – Latvijas PSR vēlēšanas

# data[].attributes.body
Notika vēlēšanas uz Augstāko Padomi, kurās Latvijas Tautas fronte guva lielu uzvaru, iegūstot vairākumu.Šīs vēlēšanas bija ļoti nozīmīgas, jo tās apliecināja sabiedrības vēlmi pēc neatkarības. Tautas

# data[].attributes.headline
1990. gada 4. maijs – Latvijas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.subject
1990. gada 4. maijs – Latvijas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.body
Pieņēma deklarāciju par Latvijas neatkarības atjaunošanu, formāli atjaunojot Latvijas valsts suverenitāti. Šis bija pirmais solis Latvijas pilnīgajā neatkarības atjaunošanā pēc 50 gadiem, kopš valsts tika okupēta.

# data[].attributes.headline
1991. gada 20. augusts – Maskavas pučs un neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.subject
1991. gada 20. augusts – Maskavas pučs un neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.body
1991. gada augusta puča laikā grupējums PSRS vadībā mēģināja saglabāt varu un apturēt neatkarības kustības. Pučs neveiksmīgi tika apspiests, un tajā pašā dienā Latvijas Augstākā Padome pieņēma lēmumu par pilnīgu neatkarības atjaunošanu. Šis bija izšķirošs brīdis, kad Latvijas neatkarība tika atjaunota faktiski un juridiski.

# data[].attributes.headline
1991. gada 6. septembris – Latvijas neatkarības atzīšana no PSRS

# data[].attributes.subject
1991. gada 6. septembris – Latvijas neatkarības atzīšana no PSRS

# data[].attributes.body
1991. gada 6. septembrī Padomju Savienība oficiāli atzina Latvijas neatkarību, tādējādi noslēdzot Latvijas atgriešanos pasaules valstu kopienā kā suverēnu valsti.Šis bija pēdējais posms Latvijas neatkarības atjaunošanas procesā.

# data[].attributes.body
Cilvēki izveidoja barikādes, lai aizsargātu Latvijas neatkarību no PSRS varas, kas mēģināja to apspiest.

Šajā laikā Latvijas iedzīvotāji ar savām dzīvībām aizstāvēja valsts neatkarību, un, lai arī nebija masveida militāru sadursmju, cilvēki piedzīvoja ievērojamus riskus, lai saglabātu valsts suverenitāti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saeimas namā pulcējas 1991.gada janvāra barikāžu žurnālisti

# data[].attributes.body
Helsinku-86 un 4. maija deklarācija ir divi nozīmīgi notikumi,manuprāt, Latvijas neatkarības atjaunošanas procesā. Helsinku-86 deva sabiedrībai organizētas pretestības formu un palīdzēja veidot apziņu par cilvēktiesību un nacionālās neatkarības svarīgumu. Savukārt 4. maija deklarācija bija juridiski pirmais solis, kas apliecināja Latvijas vēlmi atgūt neatkarību un nostiprināja tās pozīcijas pret Padomju Savienību. Kopumā šie notikumi parādīja, kā sabiedriskā kustība un politiskās darbības pakāpeniski noveda pie Latvijas suverenitātes atjaunošanas.