# data[].attributes.headline
Atkritumu škirošanai jabūt svarīgai katram.

# data[].attributes.subject
Atkritumu škirošanai jabūt svarīgai katram.

# data[].attributes.body
Mums visiem ir tiesības dzīvot tira vidē un baudīt Latviju bez atkritumiem,bet lai īstenotu to katram iedzīvotājam japacenšas un jāmācas piespiest sevi škirot atkritumus. Jāsaprot, ka tas attiecas tieši uz tevi un tas ir svarīgi.
Pārsvarā, viss ir iedzīvotaju rokās, lai ko valdība pieņemtu, ja pats negribēsi - neškirosi, tapēc jamainā savu atieksmi.

# data[].attributes.headline
Ja nešķirotu atkritumu izvešanas maksa būs dārgāka nekā tagad, cilvēki būs ieinteresēti nodarboties ar šķirošanu, bet arī būs neapmierināti ar to.

# data[].attributes.subject
Ja nešķirotu atkritumu izvešanas maksa būs dārgāka nekā tagad, cilvēki būs ieinteresēti nodarboties ar šķirošanu, bet arī būs neapmierināti ar to.

# data[].attributes.body
Cilvēku nepiekrišana lēmumam par atkritumu izvešanas maksu var radīt vel sliktāku situāciju nekā tagad. Atkritumi tiks izmesti dabā un uz ielām u t.t.

# data[].attributes.headline
Ja nešķirotu atkritumu izvešanas maksa būs vairākas reizes dārgāka nekā tagad, cilvēki būs ieinteresēti nodarboties ar šķirošanu

# data[].attributes.subject
Ja nešķirotu atkritumu izvešanas maksa būs vairākas reizes dārgāka nekā tagad, cilvēki būs ieinteresēti nodarboties ar šķirošanu

# data[].attributes.body
Lai motivētu iedzīvotājus pievērsties šķirošanai, vajag palielināt dabas resursu nodokli par nešķirotu atkritumu apglabāšanu poligonos.Iedzīvotāji tādējādi tiek stimulēti retāk izvest nešķirotos atkritumus, jo par šķirotajiem atsevišķi nekas nav jāmaksā.

# data[].attributes.headline
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. gadam uzdevumi/mērki ir pilnīgi vai daļēji sasniegti

# data[].attributes.subject
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. gadam uzdevumi/mērki ir pilnīgi vai daļēji sasniegti

# data[].attributes.body
Atkritumu apsaimniekošanas nozare ir viena no svarīgākajām vides aizsardzības nozarēm valstī. Savukārt atkritumu apsaimniekošanas sistēmas pārvaldība ir viens no būtiskākajiem jautājumiem ES un Latvijas attīstības plānošanas dokumentos, it īpaši vides aizsardzības, klimatneitralitātes un dabas resursu labas pārvaldības un apsaimniekošanas jomās.
Plāns sniedz ieguldījumu attīstības virzienos, ko nosaka Eiropas Zaļais kurss un Jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns “Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu”. Plāns nodrošina un sniedz ieguldījumu Nacionālajā attīstības plāna 2021.-2027.gadam prioritāšu Kvalitatīva dzīvesvide un teritoriju attīstība un Uzņēmumu konkurētspēja un materiālā labklājība ietvaros noteiktajos rīcību virzienos, it īpaši, Daba un vide- “Zaļais kurss” Produktivitāte, inovācija un eksports, Līdzsvarota reģionālā attīstība u.c. Plāna pasākumi papildina un veido sinerģiju ar pasākumiem, kas ietverti MK 2020.gada 4. septembrī apstiprinātāja “Rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku 2020. – 2027.gadam”.

# data[].attributes.headline
Latvija atkritumu škirošanas temats ir ļoti aktuāls.

# data[].attributes.subject
Latvija atkritumu škirošanas temats ir ļoti aktuāls.

# data[].attributes.body
Informācijas daudzums par šo temu ir milzīgs. Kā arī, Latvijā ir paveikts diezgan liels darbs šī temata popularizēšanā un attistīšanā.
Diemžēl, pārsvara, atkritumu škirošanas temats ir tik aktuāls tieši Latvijā jo situācija, kura uz šo brīdi ir novērojama sakarā ar lielo sadzīves atkritumu daudzumu, ir ļoti bēdīga...

# data[].attributes.headline
Lielakais škirosanas punktu dauzums nenodrošina to, ka cilvēki vairāk šķiros atkritumus. Ir riskēti veidot jaunus škirošanas punktus, gadījumā, ja tos neviens neizmantos un tie stāvēs tukši.

# data[].attributes.subject
Lielakais škirosanas punktu dauzums nenodrošina to, ka cilvēki vairāk šķiros atkritumus. Ir riskēti veidot jaunus škirošanas punktus, gadījumā, ja tos neviens neizmantos un tie stāvēs tukši.

# data[].attributes.body
Aptaujā respondenti tika lūgti nosaukt arī iemeslus, kādēļ, viņuprāt, cilvēki nešķiro atkritumus. Nosauktos iemeslus var nosacīti sagrupēt trīs tematiskās grupās. Visbiežāk (48%) respondenti norādījuši uz to, ka iedzīvotājiem neinteresē šķirošana un viņi nevēlas tam veltīt laiku. Otrs biežāk nosauktais iemesls raksturo dažāda veida objektīvus ierobežojumus šķirošanai: nav ērti sasniedzami konteineri (42%), nesaprotama šķirošanas sistēma (30%), nav pietiekami vietas šķirošanai mājās (28%). Trešā nosacītā tematiskā grupa norāda, ka šķirošanai nav nekādu ieguvumu: par šķirošanu netiek maksāts (26%), šķirošanai nav nekādas nozīmes un ietekmes (24%).
https://lvportals.lv/dienaskartiba/337684-aptauja-76-latvijas-iedzivotaju-iesaistas-atkritumu-skirosana-tomer-neliela-dala-skiro-visus-popularakos-ikdiena-raditos-atkritumus-2022

# data[].attributes.headline
Savākto atkritumu daudzums uz 2021 gadu Latvijā ir 2 369 248 tonnas.

# data[].attributes.subject
Savākto atkritumu daudzums uz 2021 gadu Latvijā ir 2 369 248 tonnas.

# data[].attributes.headline
No valsts un pašvaldību puses jānodrošina, lai būtu šāda iespēja škirot atkritumus.Tā kā lielākoties ar atkritumu savākšanu nodarbojas privātās kompānijas, tām ir svarīgi, lai nodrošināt atkritumu šķirošanu būtu izdevīgi. Aina, ko mēs patlaban redzam Latvijā, ir – atkritumu šķirošanas vietu skaits nevis pieaug, bet samazinās. Iemesls ir pavisam vienkāršs – apsaimniekotājiem nav izdevīgi šos konteinerus turēt, tukšot un pārvadāt.

# data[].attributes.subject
No valsts un pašvaldību puses jānodrošina, lai būtu šāda iespēja škirot atkritumus.Tā kā lielākoties ar atkritumu savākšanu nodarbojas privātās kompānijas, tām ir svarīgi, lai nodrošināt atkritumu šķirošanu būtu izdevīgi. Aina, ko mēs patlaban redzam Latvijā, ir – atkritumu šķirošanas vietu skaits nevis pieaug, bet samazinās. Iemesls ir pavisam vienkāršs – apsaimniekotājiem nav izdevīgi šos konteinerus turēt, tukšot un pārvadāt.

# data[].attributes.body
Manuprāt, situāciju varētu labot ražotāju atbildības palielināšana. Tieši viņiem būtu jāsedz zaudējumi, kas rodas, pārstrādājot viņu radīto iepakojumu. Savukārt iedzīvotāji ir plašāk jāinformē par šķirotu atkritumu iespēju tos pārstrādāt un samazināt noglabājamo atkritumu daudzumu.

# data[].attributes.body
Šī likuma mērķis ir noteikt atkritumu apsaimniekošanas kārtību, lai aizsargātu vidi, cilvēku dzīvību un veselību, novēršot vai mazinot atkritumu rašanos, nodrošinot Latvijas teritorijā radīto atkritumu dalītu savākšanu, reģenerāciju un apglabājamo atkritumu apjoma samazināšanu, kā arī veicinot dabas resursu efektīvu izmantošanu, lai palielinātu Latvijas konkurētspēju un veicinātu pāreju uz aprites ekonomiku.

# data[].attributes.headline
Mums jāuzvar ciņā ar plastiku, sūdiem un alus pudelēm!

# data[].attributes.subject
Mums jāuzvar ciņā ar plastiku, sūdiem un alus pudelēm!

# data[].attributes.body
Mums ir jācīnas par tīro Latviju un ilgtspējigo attīstibu šajā jomā, jo nepārstrādāto atkritmu ir ĻOTI DAUDZ.
Jarēķinās ātri un pēc iespējas efektīvāk.

# data[].attributes.headline
No visa savākta atkritumu daudzuma Latvijā 2021 gadā(2 369 248 t)nav parstrādatas 1149936 tonnas akritumu.

# data[].attributes.subject
No visa savākta atkritumu daudzuma Latvijā 2021 gadā(2 369 248 t)nav parstrādatas 1149936 tonnas akritumu.

# data[].attributes.body
https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_OD/OSP_OD__vide_geogr__vide/VIG040.px/table/tableViewLayout1/
Centrāla statistikas parvalde

# data[].attributes.headline
Latvija uz 2023 gadu atrodas 594 škirošanas punkti un laukumi.

# data[].attributes.subject
Latvija uz 2023 gadu atrodas 594 škirošanas punkti un laukumi.

# data[].attributes.body
https://www.zalais.lv/skirot/kur-skirot
Latvijas zaļais punkts

# data[].attributes.headline
Latvijā likums paredz, ka par atkritumu apsaimniekošanas noteikumu pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu atkritumu izmetējam – fiziskai personai no 70 līdz 1000 eiro un juridiskai personai no 250 līdz 2800 eiro.

# data[].attributes.subject
Latvijā likums paredz, ka par atkritumu apsaimniekošanas noteikumu pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu atkritumu izmetējam – fiziskai personai no 70 līdz 1000 eiro un juridiskai personai no 250 līdz 2800 eiro.

# data[].attributes.body
https://rpp.riga.lv/expert-answers/kads-sods-draud-par-sadzives-un-buvgruzu-izgasanu-meza-vai-nomalas-vietas/
Rigas pašvaldības policija

# data[].attributes.headline
Sadzīves atkritumiem sadaloties (sapūstot, sairstot), rodas cilvēku un dzīvnieku veselībai kaitīgas gāzes – oglekļa dioksīds, metāns un nelielos daudzumos citas gāzes. Lielākā daļa no šīm gāzēm veicina arī klimata izmaiņas.

# data[].attributes.subject
Sadzīves atkritumiem sadaloties (sapūstot, sairstot), rodas cilvēku un dzīvnieku veselībai kaitīgas gāzes – oglekļa dioksīds, metāns un nelielos daudzumos citas gāzes. Lielākā daļa no šīm gāzēm veicina arī klimata izmaiņas.

# data[].attributes.body
https://www.atkritumi.lv/lv/apsaimniekosana/atkritumu-ietekme-uz-vidi/

# data[].attributes.headline
2022. gada 1. februārī Latvijā uzsāka darboties depozīta sistēma dzērienu iepakojumam.

# data[].attributes.subject
2022. gada 1. februārī Latvijā uzsāka darboties depozīta sistēma dzērienu iepakojumam.

# data[].attributes.body
https://www.vvd.gov.lv/lv/depozita-sistema
Valsts vides dienestss

# data[].attributes.attachment_link.description
2022. gada 1. februārī Latvijā uzsāks darboties depozīta sistēma dzērienu iepakojumam. Depozīta sistēmā varēs nodot stikla, plastmasas (PET) un metāla (skārdenes) dzēriena iepakojuma: stikla pudeles ar tilpumu no 0,1 līdz 3 litriem

# data[].attributes.headline
Kā panākt Latvijā visu atkritumu škirošanu un to talāku parstrādi?

# data[].attributes.subject
Kā panākt Latvijā visu atkritumu škirošanu un to talāku parstrādi?