# data[].attributes.body
On tunda kuidas sellel kevadel on soojad ilmad vara kohale joudnud ja vesi soojemaks lainud varem kui tavaliselt

# data[].attributes.location_name
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Etendus oli vaga huvitav ja ponev kogemus kuna etendus toimus nii et publik oli ühel pool jõge ja naitlejad teisel pool ja etendus oli üleüldiselt vaga ägedalt üles ehitatud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kontsert oli massiivne ja üli raju. Kohal oli kogu Rakvere. HAIPISID ka vanad inimesed. Tore, et inimesed ei unusta ka meie tublisid vanema generatsiooni isikuid. Kohal olid ka tangid, soomukid ja peo alguses lendasid üle hävitajad. Kohapeal sai ka süüa, juua ja sinililli. Seal said kokku paljud vanad sõbrad ja tuttavad. Kohal olid A-rühm koos Genkaga, Metstöll, NATO bänd.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See oli minu jaoks väga vahva üritus. Sain joosta koos poistega ja ülejäänud Eesti rahvaga läbi öise Rakvere. Ülivõimas üritus, lähen kindlalt järgmine aasta uuesti ja tulen tagasi paremana kui kunagi varem. JUHHEI!!

# data[].attributes.location_name
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
mina kaisin seda ansamblit kuulamas ja see elamus oli minu arvates vaga age kuna ma polnud varem seda ansamblit vaga kuulanud ja avastasin et nad teevad vaga head muusikat

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Kunda Spordikeskus, Kasemäe, Kunda, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.location_name
Virma Pubi, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Rakvere Bowling, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ralfu kamp

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Päides elas minu (janari) vanaisa. Ema on rääkinud mulle, et kui vene väed hakkasid ära minema, olid võtnud tema teksad nöörilt. Sellel aja defitsiid kaup, nagu teksad olid läks vanaisa tegi neile korraliku pea pesu ja tõi teksad koju.

# data[].attributes.body
See oli Andre kunagine lasteaed. Lasteaia taga oli pikk ja suur liumägi, mis on väga kuulus

# data[].attributes.body
Seminari pood, mis on nüüdseks kahjuks suletud oli kunagi kõigi seminari tänaval elavate laste lemmik pood. Osta said sa sealt kõike mis vaja. Kui jäi juhustlikult natuke raha puudu, siis said poemüüjadega alati kokkuleppele, et tood raha pärast poole.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See oli Andre, Danieli ja Janari vana põhikool, siis oli sellel nimeks Rakvere Reaalgümnaasium. Rakvere Reaalgümnaasium andis meile hea hariduse. Koolis sai palju pulli.

# data[].attributes.body
Siin talus on üles kasvanud minu isa, mu vanaema, mu vanavanemad ja ka omakorda nende vanemad. See talu on olnud meie suguvõsas juba mitmeid põlvkondi.

# data[].attributes.location_name
Kunda Ühisgümnaasium, Kasemäe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Siin koolis õppisin mina terve põhikooli aja ja siin koolis on õppinud ja ka õpetanud minu isa, ning minu ema on seal siiani eesti keele ja kirjanduse õpetaja.

# data[].attributes.body
Vana Rakvere vallimägi oli kõigile. Talvel said lapsed liugu lasta, suvel aga romurallit nautida. Liugu laskmiseks olid vallimäel ideaalsed mäed. Kui tahtsid hüpet, said sa hüpet. Kui tahtsid kiirust, said sa kiirust. Tahtsid kurvi, said sa kurvi. Romurallide jaoks kogunes kogu Rakvere sinna kokku.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linn, Rakvere, Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
See oli minu teine kodu lapsepõlves. Veetsin siin mitmeid tunde, mängides teiste lastega ja turnides selle kuulsa äblikuvõrgu peal. Andre, Janar ja Daniel said kunagi tuttavaks seal. Seal oli ka vahva punane ronimis asi, kust Janar alla kukkus ja Andre ja Daniel tema EMOsse viisid ja teada said, et Janaril on peapõrutus. Peale seda viitis Janar kaks nädalat kodus ja sõi moosi saiia. Olukord lõppes hästi. Meil oli väga kahju kuulda, et see ära lammutati.

# data[].attributes.body
Minu isa rääkis, kui tema sai täisealiseks viidi ta Auküla koolist punaarmeese Venemaale

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark on rahvuspark Ida-Viru maakonnas. See on loodud 2018. aastal eesmärgiga kaitsta Ida-Eesti tüüpilisi ja haruldasi soo-, metsa- ja rannikumaastikke ning pärandkultuuri.[1] Rahvuspargi pindala on 44 331 hektarit, millega see on üle kolme korra suurem kui Karula rahvuspark. Kaitseala asub Alutaguse, Lüganuse, Jõhvi ja Toila valla aladel ning see moodustub mitmest lahustükist.[1] Rahvuspark loodi 24. novembril 2018[2] 11 senise kaitseala põhjal. Rahvuspargi alale jäid Puhatu, Agusalu, Muraka ja Selisoo looduskaitseala, Iisaku, Kurtna, Smolnitsa, Jõuga, Struuga ja Mäetaguse maastikukaitseala ning Narva jõe ülemjooksu hoiuala. Seniste kaitsealade kaitse-eeskirjad kehtisid rahvuspargi kaitse-eeskirja jõustumiseni 1. jaanuaril 2021.[3] Alutaguse rahvusparki üritas luua Eesti botaanik ja looduskaitsja Gustav Vilbaste juba 1920. aastail. Rahvuspargis elutsevad lendoravad, kaljukotkad, rabapüüd ja muud liigid.

# data[].attributes.body
Endla looduskaitseala asub Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Kaitseala piirneb kolme maakonnaga: Järva (Järva vald), Jõgeva (Jõgeva ja Põltsamaa vald) ning Lääne-Virumaa (Väike-Maarja vald). Kaitseala suurus on 10 110 hektarit.

Piirkonda hakati kaitse alla võtma 1980. aastal, kui loodi kohaliku tähtsusega Norra allikate ja Endla soo kaitseala, millest 1981. aastast moodustati Endla-Oostriku sookaitseala. 1985. aastal loodi sookaitseala ja Tooma Soojaama baasil Endla riiklik looduskaitseala iseloomulike sooalade ja Pandivere kõrgustiku karstiallikate kaitsmiseks. Kaitse rõhuasetus on ka looduskaitsealaks reorganiseeritud maa-alal samasugune.

Kaitsealal asub palju jäänukjärvi, millest suurim on Endla Sinijärv. Ühed tähtsaimad kaitseala objektid on rabad: Endla raba, Oostriku soo, Rummallika raba, Kanamatsi raba, Linnusaare raba, Kaasikjärve raba, Männikjärve raba, Toodiksaare raba ja Punaraba. Turbakihi paksus võib ulatuda kuni 8 meetrini. Linnusaare raba on loodusreservaat.

Kaitseala territooriumil pesitseb umbes 180 liiki linde, 42 liiki imetajaid, taimeliike on sealt leitud umbes 450.

Aastast 1997 kuulub Endla looduskaitseala Ramsari-alade nimekirja.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti kõrgeim kuni 55 meetrit üle merepinna ulatuv Ontika pankrannik on kui kivist loodusraamat, paljastades vaatajatele erinevad ajastu kihid. Kõige parem vaade pankrannikule avaneb Valaste joa juurest trepiplatvormilt või tutvudes unikaalse klindimetsaga rannikule rajatud Valaste õppe- ja  matkarajal.

Ontika pankrannik on Rootsist Ölandi saarelt algava ja Venemaal Ladoga järve kandis lõppeva üle 1100 km pikkuse kuulsa Balti klindi kõige kõrgem osa.Paekallas kulgeb Saka külast Toila laheni ligi 23 km ulatuses, olles sellisena klindi kõige pikem katkematu osa.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala pindala on 4723,6 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, mil loodi pruunkarude reservaat. 1978 läksid ühise kaitse alla Tudu-Järvesoo ja Luusaare sookaitseala.Aastal 1997 moodustati Tudusoo maastikukaitseala, mis hiljem organiseeriti looduskaitsealaks.
Kaitseala on moodustatud Rakvere Rajooni TSN Täitevkomitee 17. märtsi 1976. a otsusega nr 71 pruunkarude kaitseks moodustatud looduskaitse reservaadi, Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee 11. detsembri 1978. a otsusega nr 198 kaitse alla võetud maastiku üksikobjekti Tudu Järvesoo ja ENSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 moodustatud Tudu-Järvesoo ja Luusaare sookaitsealade, Lääne-Viru Maavalitsuse 30. aprilli 1992. a määrusega nr 84 «Kaitstavate linnu- ja loomaliikide elupaikade kaitserežiimidest» alusel moodustatud kolme kaitstava linnu- ja loomaliigi elupaiga ning Vabariigi Valitsuse 23. oktoobri 1997. a määrusega nr 206 «Tudusoo maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» kaitse alla võetud maastikukaitseala baasil.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pikkjärv on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest.

Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid leidub Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige vähem.

Järv paikneb Kõrvemaa ja Põhja-Eesti platoo piirialal.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte, sealhulgas mitu looduskaitsealust liiki.

Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on keelatud.

# data[].attributes.location_name
Tamsalu 100 tamme park, Paide mnt, Tamsalu Parish, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pargi rajamist Tamsalus Paide maantee äärde alustati 2017. aastal. Istutati 100 noort 3-4 meetri kõrgust tammepuud. Tammede ümber paigaldati raudbetoonvööd, mille ülemistele kaldpindadele on süvistatud 100 Eesti vanasõna. 10 tamme ümber on ehitatud ümmargused istepingid.

Pargis on jalgteed koos valgustusega. Tamsalus „Kukelossi" nime all tuntud tsaariaegse hoone müürid konserveeriti ja viimistleti. Müüride vahele on ülesseatud lubjatööstuse ajalugu tutvustav ekspositsioon.

# data[].attributes.attachment_caption
Jõhvi kõrgustik ehk Ahtme kõrgustik on väike kõrgustik Ida-Virumaa põhjaosas. Ta asub Kohtla-Järvest ja Jõhvist lõuna pool kuni Atsalama ja Ohakvere külani. 

# data[].attributes.location_name
Aidu karjääri settebasseinid, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kunagine Aidu põlevkivikarjäär Ida-Virumaal on muutunud maagiliseks vett täis kanalite maaks.
Aidu karjääri loodust ja maastikku saad näha RMK pikal Kauksi-Penijõe matkateel, mis lookleb kanalite vahel või ronides Sipelgamäe otsa. Sipelgamägi rajati legendikohaselt selleks, et karjääris töötanud suure ekskavaatori koppa saaks mäe otsa toetada ja töömeestel oleks seda lihtsam hooldada ja remontida. Kanalite ületamiseks on kolm parve ja jääb ka kaks puhkekohta Aidu-Nõmme ja Aidu-Liiva.
Täna on Aidu karjääri juba rajatud 2km pikkune sõudekanal ja sinna äärde on rajamisel Aidu Veemaa kompleks.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga.

Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest.

Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga. Mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud (Sakala erineb Pandiverest ürgorgude rohkuse poolest). Nende vastandina on Otepää ja Haanja jää poolt kokku kuhjatud saarkõrgustikud.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Tuhamägi ehk šlakimägi ehk räbumägi on ärapõletatud põlevkivi või söe jäätmetest soojuselektrijaamade või katlamajade lähedal kuhjatud tehismägi.

Keemiatööstuse tarbetutest jääkidest tekivad poolkoksimäed.

Tavakasutuses kutsutakse kõiki põlevkivi kaevandamis- ja töötlemisjääkide kuhjatisi tuhamägedeks, hoolimata nende tehispinnavormide ilmselgest erinevusest nii koostiselt kui ka kujult.

# data[].attributes.location_name
Eisma tee, Eisma, 45411 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Eisma sadam on väikesadam Eisma külas Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Eisma sadamas on 27 kaikohta ja slipp aluste veeskamiseks. Sadama navigatsiooniperiood kestab 1. maist 30. septembrini. Suviti korraldab sadam purjespordiõpet nii lastele kui ka noortele ja täiskasvanutele.

# data[].attributes.body
Palmse mõis (saksa keeles Palms) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valla territooriumile. Praeguse härrastemaja rajamist alustas Gustav Christian von der Pahlen 1697. aastal Jakob Staël von Holsteini jooniste järgi. Sümmeetrilise põhiplaaniga kahekorruseline kivihoone sarnanes oma palladionistliku üldlahendusega väga nii Maardu kui ka Aa mõisa härrastemajaga.

1703. aastal rüüstasid Põhjasõjas mõisasüdame Vene väed.

Pärast sõda asus mõisat taastama Arend Diedrich von der Pahlen, kes oli välismaal veedetud aastail õppinud ka arhitektuuri. Peahoone taastati 1730. aastaks. 1731. aastaks ehitati Ilumäe kabel, 1734 valmis viljaait, 1736 viinaköök, 1737 hobusetall, 1738 hakati rajama iluaeda, 1743 Oruveski jne.

Hans von der Pahleni valitsemisajal asendati senine puithoonestus kivihoonetega.

1782–1785 ehitati peahoone arhitekt Johann Caspar Mohri jooniste järgi ümber, millega sai hoone oma praeguse ilme. 19. sajand sajandi keskpaigaks valmis veel mitu kõrvalhoonet ja oma praeguse ulatuse sai ka park (Palmse park). 1870. aastatel valmis Palmse mõisa palmimaja. Sajandi lõpukümneil lisandus mõisaansamblisse vaid üksikuid ehitisi (uus viinavabrik, kasvuhooned) ning viimasena valmis 1914. aastal härjatall.

27. aprillil 1934 lubas Vabariigi Valitsus Põllutööministeeriumil Palmse mõisa härrastemaja Kaitseliidule tasuta kasutamiseks üle anda[2].

Palmse on üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisaansambleid Eestis. Ennistustööd algasid 1972, kui mõisakompleks siirdus Lahemaa rahvuspargi omandusse.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mõisakompleks
Barokkstiilis mõisasüda rajati juba 18. sajandi esimesel poolel.

19. sajandil rajati hulk stiilseid kõrvalhooneid, mis moodustavad paisjärve kaldal kauni kompleksi.

Vihula mõisa peahoone sai praeguse kuju 1880. aastatel, mil hoone Friedrich Modi projekti järgi ümber ehitati. Mõisa sissesõidutee allee äärde Vihula mõisa väravapostidele rajati Schubertite vapid.

Mõisaansamblist on säilinud üle 20 hoone, mis on pärit mitmest eri ajastust. Mälestisteks on neist tunnistatud Vihula mõisa peahoone, tõllakuur, ait, valitsejamaja, kohvimaja, kaks keldrit, käsiait-tuvila, palmimaja, pesuköök, jääkelder, möldrimaja, vesiveski, veskitamm, viinaköök-nuumhärgade tall, moonakatemaja, karjalaut, sepamaja, sepikoda, tuuleveski, Vihula mõisa magasiait ja Vihula Musitorn.

Vihula mõisa park
Vihula mõisa park paikneb Mustoja vahelduva reljeefiga kaldaterrassidel. 10 ha + 18 ha parkmets on läbinisti kujundatud vabaplaneeringulisena.

1982. aasta Vihula Invaliididekodu tulekahju järel algasid mõisakompleksi ulatuslikud restaureerimistööd, samuti restaureeriti mõisakompleksi Taani-Inglise ühisettevõte Unique Hotels poolt aastatel 2008–2012.

Vihula Mõisa spaa ja hotell
Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses. Pargis paiknevas kõrvalhäärberis tegutsevad hotell ja Vihula mõisa ökospaa.
Mõisale kuulub tehnikamälestisena arvele võetud sõiduauto Berliet. Kompleksis on ka automuuseum.

# data[].attributes.body
Aastail 1793–1795 ehitati mõisa härrastemaja Gideon Ernst von Focki eestvedamisel ligi kaks korda pikemaks ja sellele anti hilisbarokne väliskuju. Samal perioodil rajati ka peahoone esise väljaku ääres paiknevad kõrvalhooned ja valmis peahoone taga asuv tiik. 19. sajandi lõpus uuendati mõisa peahoone interjööri ja lisati tagaküljele rõdu.

Sagadi mõisa park
1794. aastal valmis varaklassitsistlik väravahoone barokkstiilis katusega. Peahoone esiväljak muudeti massiivse aiaga kinniseks siseõueks. Tee ääristati tahutud graniitkividega, kivitulpasid hakkas ühendama massiivne kett. Väravahoone ette sissepoole paigutati kaks kahuritoru. Väravahoone sisemistesse külgmüüridesse paigutati esivanemate tuhaurnid ja nende ette Haljala kalmistult pärit esialgsed mälestuskivid tekstidega esimesel plaadil: “Gott Segne die Nachkommen Ernst J. v. Fock, M. E. g Manteuffel. Anno 1765” (M. E. – Marta Eleonora; g. - geboren). Tõlkes: “Jumal õnnistagu järeltulijaid...” Teisel plaadil: “1765 J. E. F, M. E. Manteuff... Gott Segne meine Kinder fon meinem Stammbaum in die Spete Zeiten in Ein- und Ausgang” (J. E. F. – Johan Ernst von Fock; M. E. Manteuff – Marta Eleonora Manteuffel). 1795. aastal paigutati väravatorni frontooni keskele suur ümmargune ajanäitaja. Sellest tuli ka rahvasuus tuntud nimetus Sagadi kellatorn.

1795. aastal alustati ka mõisapargi rekonstrueerimist barokkstiilis aed-pargist Inglise stiilis pargiks. Lisati väike ehisaed hoonete, kärnerimaja ja kasvuhoonete juures. Gideon Ernst von Fock I ajal pandi alus hästi hooldatud aiandile mõisa peahoone idaküljel.

Sagadi mõisa hobusetall
1856. aastal ehitati ülemiste mõisatiikide taha teisele poole teed magasiait (mis taastati 1970-ndatel ja on sisustatud hobusetallina).

Mõisakompleksi hakati 1977. aastal ulatuslikult restaureerima, tööd lõpetati 1980. aastate lõpus.

Riigimetsa Majandamise Keskusele kuuluvas mõisasüdames paiknevad metsamuuseum, hotell, restoran ja looduskool.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljalas on rahva harimisel ja õpetamisel 325 aastane. Virumaa kõige vanem kool on tänases päevas oma õpitulemustelt, ka spordis ja laulus silmapaistev gümnaasium. Kõik see ongi määrav, et õpetajale, õppimisele, haridusele, haritusele pühendatud autähis püstitati Haljalasse. Aeg ideest tähise valmimiseni on täis otsinguid, arutelusid, selle taga on hulga nii vaimset kui füüsilist tööd. Kui lühidalt kõike meenutada, siis nimetagem asja algatajat, selleaegset Haljala kooli direktorit Kaido Kreintaali. Meenutagem õpilaste kaasahaaramist tähise kavandi konkursi näol. Võitjaks osutus 6. klassi õpilane Rainer Eluri. Nooruk nägi kujutluses terakesi, mis õppimise käigus saavad tarkuseks. Kaks kõva piklik-ümarat kivi (treitud ja lihvitud) otsekui hõõruvad kogu maailma teadmisi, mõtteid, mõisteid, reegleid, kronoloogiat selleks tarkuseks, millega noor inimene koolist ellu läheb. Kivide töötamist suunab ja juhib õpetaja. Kahtlemata on see ilus idee, aga liiga abstraktne ja inimesele, kes seda tähise lugu alates koolmeister Jaagust kuni tänaseni ei tea, ei ütle need kivid midagi. ajalugu.

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Püha Mauritiuse kirik on kihelkonnakirik Lääne-Virumaal Haljala alevikus. Kirikut on nimetatud Virumaa üheks omanäolisemaks keskaegseks kirikuks. Ajalooliselt jäi kirik Haljala kihelkonda.

Haljala küla mainitakse esimest korda 1241. aastal Taani hindamisraamatus, kuid Haljala kihelkond ja esimene puukirik ehitati ilmselt juba 1220. aastatel. Peale selle, et 1485. aastal rajati Haljalasse Püha Risti kantsel, puuduvad keskaegsete sündmuste või kiriku ehituse kohta täielikult andmed. Liivi sõja alguses, 1558. aastal, rüüstasid Vene väed kogu Virumaad ja ilmselt süütasid ka Haljala kiriku, kuid kirjalikud allikad selle kohta puuduvad. 1703. aastal, Põhjasõja käigus, põles kirik jälle, kuid selle kohta on kirjalikud allikad säilinud.

Gustav Sandbergi käsikirjas "Mineviku mälestusi Haljala kihelkonnast vanemast ajast kuni teise maailmasõjani" oletab autor, et Haljala kirik ehitati sinna, kus omal ajal enne ristiusustamist oli olnud püha paik ja kogunemiskoht. Üheks põhjuseks ilmselt soov võõrutada rahvast nende varasemast usust. Kirik on saanud kannatada nii Liivi sõja algul 1558. aastal kui ka Põhjasõjas 1703. aastal. Samuti on kirikutorni korduvalt põlema süüdanud äike (1761, 1831). Haljala kiriku tornikiiver sai praeguse kuju 1865. aastal. Haljala kirikule allusid ka abikirikud (kabelid) Toolsel, Käsmus, Pihlaspääl ja Vainopääl.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Et kitsaks jäänud ja aina remonte vajava kultuurimaja asemele on vaja uut, kaasaegset kultuurihoonet, selle mõtte ütles välja Haljala kolhoosi esimees Kalju Heinla juba 1966. aastal.

Lootuste õigustamine, kahtluste kummutamine võttis aga kaua aega. Ilusa hoone makett seisis ammu kolhoosi kontori fuajees kõigile imetlemiseks, aga ehitust ei alustatud. Kui Haljala, Aaspere ja Vihula kolhoosid ühendati üheks suureks Viru kolhoosiks, alustati ka Haljalasse uue kultuurimaja ehitamist. Esimesed vundamendivaiad rammiti 23. augustil 1979. Ehitama hakkas Rakvere KEK (kolhoosidevaheline ehituskontor).

Mitmesugustel põhjustel venisid ehitustööd pikale. Kui hoone oli juba katuse all, uksed-aknad ees, seest ruumid krohvitud jne. Avastas Moskvast tulnud kontroll, et tegemist on põllumajandussummade ebaratsionaalse kasutamisega ja hoone n.ö. konserveeriti - tekkis pooleteise aastane sundpaus. Suurte raskustega suudeti selgeks teha, et ehitus tuleks ikka lõpetada.

Hoone pidulik avamine toimus 15. veebruaril 1985. aastal. Tuli tõdeda, et "Eesti Projekt" arhidekt Hindrek Piiber oli oma leiva auga välja teeninud. Suur saal nagu amfiteater, korralik lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele jne.
Avamisele eelneval päeval toimus Vanalinnastuudio etendus "Grupipilt" - uues majas esimene üritus!
Maja direktoriks jäi endiselt Aino Paju ja kunstilise juhiks Harry Veldi.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala kihelkond asus Virumaa loodeosas Põhja-Eestis. Põhja pool oli Haljala kihelkonnal merepiir Soome lahega. Idapoolseks naabriks oli Viru-Nigula ja lõunas Rakvere kihelkond. Lääne poole jäi Kadrina kihelkond, millesse Haljala lõikas kiiluna sisse nii, et väike osa ühendas seda Harjumaa Kuusalu kihelkonnaga.

Haljala kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Repeli muinaskihelkonna põhja- ja idaosade baasil. Esimest korda on kihelkonda mainitud 1241. aastal.

Haljala kihelkonnas korraldati mitmeid vanavara kogumisi: 1913. aastal kogus esemeid J. Teinmann, kelle kogutud esemed on arhiveeritud numbrite ERM 18003-18027 all. 1914. aasta suvel kogusid vanavara P. Kitzberg ja A. Lepp. Nende kogutud esemed leiab esemefondist numbritega ERM 14982-15077. Lisaks toimusid veel J. Veelmanni korjandus Haljalas ja Kadrinas 1920. aastal ning 1925. aastal kogus üliõpilane H. Jänes vanavara Haljalas ja Põlvas.

# data[].attributes.body
Tanel Padar on eesti laulja ja laulukirjutaja.

Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid langes 1997. aasta suvel (17-aastaselt) välja. Aastatel 2012–2015 õppis ta Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja 2016–2020 Estonian Business Schoolis tehnoloogiaettevõtluse erialal; need koolid ta ka lõpetas. Ta on õppinud muusikakoolis klarnetit ja saksofoni, laulnud kiriku-, laste- ja poistekooris, tegelenud rahvamuusika ja võistlustantsuga. Tuntus saabus võitudega konkursil "Kaks takti ette" (1999) ja Eurovisiooni lauluvõistlusel (2001, duetis koos Dave Bentoniga).

# data[].attributes.body
Kadri Voorand on eesti džässlaulja ja helilooja. Ta lõpetas 2002. aastal Rakvere Muusikakooli klaveri erialal. 2005. aastal lõpetas ta Haljala Gümnaasiumi hõbemedaliga. Seejärel õppis 2005. aastast džässlaulu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (EMTA) dotsent Mare Väljataga juhendamisel. 2008–2009 õppis ta džässi Stockholmi Kuninglikus Muusikaakadeemias. Lõpetas 2009. aastal EMTA jazz-muusika eriala bakalaureuseõppe ja 2011. aastal interpretatsioonipedagoogika eriala magistriõppe cum laude.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere mõisa endise härrastemaja kõrvale hakati teatrimaja (arhitekt Johann Ostrat) ehitama 1929. aastal, ehitus kestis vaheaegadega 1940. aastani. Valminud teatrihoone avati piduliku aktusega 1940. aasta 24. veebruaril. 25. veebruaril mängiti ka Rakvere teatris esimene näitemäng nimega "Tuulte pöörises". Rakvere teatri maja asub linna keskuses ning koosneb kahest saalist – suurest ja väikesest saalist. Suur saal mahutab kuni 317 inimest ning väike saal kuni 100 inimest. Lisaks on teatrimajas ka kohvik ning teatripood. Rakvere Teater on üks kuulsamaid teatreid eestis. See on ka võitnud mitmeid auhindu. 2005 aasal 23. septembril avab rakvere teater uuesti oma uksed uuesti peale kaua oodatud remondi lõppemist.

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Maarja kabel on varemetes kabel Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. See on Virumaa vanim kivist sakraalehitis. Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kabel on pühitsetud neitsi Maarjale. Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. Arvatakse, et kabel võib olla mälestustähis 1268. aastal Viru-Nigula lähedal toimunud Liivi ordu ja Vene vägede lahingule. Pärast reformatsiooni 16. sajandil kabelit enam ei hooldatud. Kuna kabelit hakati hiljem seostama rahvaliku ebausuga, siis 17. sajandil lammutati kabel osaliselt ja see jäigi lagunema.

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas. See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile, mis oli mesoliitikumi küttide ja kalastajate kultuur aastatel umbes 8500–7000 eKr.

# data[].attributes.body
Virumaa kõrgelt pankrannikult merele vaadates paistavad käeulatuses kunagi soomlastega asustatud saared. Nendest omal ajal Soome lahe Tahitiks kutsutud armastatud kuurort Suursaar on täna arvestatav julgeolekuoht, mille lähedusse ei luba venelased tormivarju isegi väikeseid tsiviilaluseid. Kuni 176 meetri üle merepinna kerkivad kaljud, hävitatud saarekultuur ja strateegiline asukoht muudavad Suursaare tähelepanuväärseks ja ängistavaks monumendiks meie regiooni läbi aegade halbadele poliitilistele suhetele.

Oluline on suursaar, sest see on olnud läbi aegade väga oluline kaubanduslüli Virulaste ja Soomlaste vahel, ning ka kuurort Soome lahel.

# data[].attributes.location_name
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Kunda hüdroelektrijaam ehk Kunda vana hüdroelektrijaam, mis ehitati 1893 Kunda jõe ürgorgu, oli tolle aja kogu Baltimaade ja Tsaari-Venemaa esimene ja üks moodsamaid hüdroelektrijaamu.

# data[].attributes.location_name
Küüditatute mälestusmärk "Okaskroon", Tammetõru, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Okaskroon" on mälestusmärk nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. See avati Rakvere tammikus 14. juunil 1991, mil täitus pool sajandit esimesest suurküüditamisest. Samba jalamil on mälestustahvel kirjaga: “Pühendatud Virumaalt pärit represseeritutele 14. 06. 1991”. Monumendi autor on arhitekt Allan Murdmaa. Mais 1992 istutati mälestusmärgi ümber esimese iseseisvuskevade tammed. Okaskrooni lähedal kasvab Rakverest pärit nimeka loodusteadlase, esimese siinse tammiku elustiku uurija Johannes Lepiksaare mälestustamm.

Mälestussammas on nelja meetri kõrgune, dolomiitplaatidega vooderdatud, pronksist okaskrooniga (autori sõnul sümboliseerib see märtrikrooni).

Mälestussamba rajamisele eelnes ligi aasta kestnud sobiva asukoha otsing. Kaalumisel oli Emumägi kui Virumaa kõrgeim koht, Rakvere Vallimägi, Rakvere rahvaaed, Palermo mets, Tõrma Hiiemägi, samuti koht, kus asus varem Rakvere Vabadussõja mälestussammas.

Ideekavandeid koos makettidega laekus konkursile kokku kuus. Võitjaks osutus Allan Murdmaa. Seejärel oli selge, et mälestusmärk sobib rajada Rakvere tammikusse.

# data[].attributes.location_name
Ehalkivi, Letipea, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Ehalkivi (ka Letipea Suurkivi, Ehakivi, Linnukivi, Veljeste kivi) on Eesti suurim rändrahn. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees.
Rahn on korrapäratu munakujuline ning selles on lõhesid.

Rahnul olnud vanasti meremärk.

Ehalkivi saanud nime sellest, et kaluritaludest vaadatuna läinud selle kohal päike looja. Teise versiooni järgi kogunenud selle kivi juurde küla tütarlapsed ja poisid käinud nende juurde ehale.

Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Sellega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Teine viskekivi olevat kusagil Malla mõisa lähedale kukkunud. Ühe muistendi järgi olnud Vanapagan Malla mõisnikuga riius ja südametäiega visanud Soomest kiviga. Ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus Letipea neemele.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikukaitseala territooriumile.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere Kolmainu kirik ehk Rakvere Mihkli kirik on kirik Rakveres Pika tänava ääres.
See rajati 15. sajandi alguses Rakvere ordulinnuse lähedale.

Rakvere Kolmainu kirikut kasutab EELK Rakvere Kolmainu kogudus. Aastatel 1835–1939 tegutses seal ka Rakvere saksa kogudus.

Kiriku kellatornis mängib kariljon Arvo Pärdi spetsiaalselt Rakvere Kolmainu kiriku keskpäevase kellamängu jaoks kirjutatud umbes minutipikkust teost.
1400 – kivikiriku ehitus on seiskus müürimeister Simoni lahkumise tõttu, 1427 – müürimeister Andreas lõpetas kivikiriku ehituse (aastaks 1430?).

1559 – Vene väed lammutasid Liivi sõjaga seoses muuhulgas ka kiriku, et kindlustada linnust, 1604 – Poola vägede lahkumisel purustati kirik ja see jäi varemetesse, 1605 – rootslaste vallutuste järel rajati kiriku lähedusse surnuaiale puukirik, kivikirik on varemetes

1643 – nimetati Rakvere kirik Mihkli kirikuks, 1647 – surnuaial valmis uus, suurem puukirik, 1684 – alustati kivikiriku taastamist seniste varemete kohal

1691 – kivikirik valmis taastatud kujul, 1698 – kivikirik pühitseti Kolmainu nimele

1703 ja 1704 – hävisid Põhjasõja lahingutes tornikiiver, torni puust vahelaed ja katus, 1730 – kirik sai uuesti taastatud

1755 – valmis kiriku tornikiiver, 1798 – esimesed andmed orelist

1836 – torni paigaldati ajanäitajast kell, 1852 – ehitati uus, praegune tornikiiver, 1853 – kirikusse ehitati külgväärid (1892 kahekordseks), 1892 – suurendati kiriku aknaid, säilinud nõnda tänaseni

1918 – kirik sai elektrivalguse, 19.12.1918 – 11.01.1919 kirik muudeti Eesti Töörahva Kommuuni poolt rahvamajaks, 1922 – kirikusse seati sisse ahjuküte, 1925 - pühitseti praegune, vendade Kriisade ehitatud orel

1957 – restaureeriti kantsel ja altar ning kiriku sisemus saab praeguse värvilahenduse.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Usutavasti oli tegemist üsna lihtsa ja nõrkade kaitseehitistega linnusega, mida piiras vaid männipuust kaitsetara. Linnuse puidust kaitseehitiste tugevdamine võis toimuda ka 11.–12. sajandil. Kivimüüri linnusel polnud, sest ümbruskonnas puudus selleks sobilik ehitusmaterjal. Midagi täpsemat puitlinnuse kohta pole võimalik väita, sest see jäi peaaegu täielikult hilisema kivilinnuse alla ning hävis ühes muinasaegse pinnasega mitu sajandit kestnud ehitus- ja ümberehitustööde käigus.

Linnusest põhja pool vallseljaku madalamas osas, praegusel Teatrimäel, asus muinasajal asula, mille kultuurikihist leitud käsitsi valmistatud keraamika ja paar nooleotsa lubavad arvata, et see eksisteeris juba I aastatuhande teisel poolel ning I ja II aastatuhande vahetusel.

Nagu selgub Henriku Liivimaa kroonikast, nimetati linnust juba 13. sajandi alguses Tarvanpeks (Tharwanpe), mis seostub linnuse Taani-aegse nimega Wesenberg (wesent – tarvas alamsaksa keeles, esmamainimine 1252) ja tarva pea kujutisega hilisema linna pitseril. Linna venekeelne nimetus Rakovor (Rakobor) on esmamainitud Novgorodi leetopissis 1268. aastal.
Meile on oluline sellepärast, et linnus kaitses linna suurte rünnakute eest ja andis inimestele peavarju.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas on 30. augustil 1925 Rakveres avatud ja Amandus Adamsoni mudelite järgi valmistatud mälestussammas. See asub Rakvere kesklinnas aadressil Lai tänav 34. Mälestussamba geograafilised koordinaadid on 59° 20′ 42″ N, 26° 21′ 40″ E.

Rakvere Vabadussõja mälestussammas

Mälestusmärgi kuuejärgulise betoonist aluse valmistas ehitusmeister Reinhold Veigel ehitusinsener Ferdinand Gustav Adoffi juhatusel. Pronkskujud valati Itaalias.

Mälestussamba üldkõrgus oli üle 8,50 meetri. Pronkskujude kõrgus oli ligikaudu 2 meetrit.

Mälestussamba avas Oskar Luiga, vaimuliku talituse pidasid metropoliit Aleksander ja konsistooriumi nõunik Artur Sommer.

Nõukogude okupatsiooni ajal sügisel 1940 monument hävitati. 1960. aastatel rajati mälestussamba kohale laste mänguväljakud, kuid koos monumendiga rajatud park säilis. Praegune, vana mälestussamba koopia avati 30. augustil 1992. Selle autorid on kujur Lembit Palm ja arhitekt Kuno Raude. Aastatel 2004 ja 2016 on mälestusmärki renoveeritud.

See ausammas on meie arvates oluline ja märkimisväärne koht, sest see avaldab austust vabadussõjas hukkunuile ja sammas ise on väga ilus.