# data[].attributes.body
Narva linnus on ajalooline kindlus, kust avanevad suurepärased vaated Narva jõele. Külastajad saavad kogeda kindluse rikkalikku ajalugu, tutvudes selle krüptides, vanglates ja tornides.
Lisaks annab linnus suurepärase võimaluse nautida Narva vanalinna ilu. Ajaloo- ja arhitektuurihuvilistele on Narva linnus külastamist väärt koht.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiviõli Seikluskeskus pakub tegevusi igal aastaajal.
Kui soovid saada vähe ekstreemsemat elamust on Kiviõli Seikluspark üks parimaid kohti Eestis.

Seal asub rallikrossi rada, mida saab kasutada, vabalaskumine mäetipust, seikluspargi ronimis osa ning talvel ka mäesuusatamise ja -lauatamise võimalus.

See koht on Virumaal üks kõige rohkem varieeruva valikuga koht. Seal on erinevaid elamusvõimalusi ühes kohas päris palju.

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula mõis on üks kaunimaid paikasi minu arvates Eestis. Sinna minnes saad sellise kogemuse, mida mujal on raske jäljendada.

Seal on ka spa, kus saad sammuti lõõgastuda. Lisaks sellele saab seal ka niisama ringi jalutada ja vaadata kaunist loodust. Seal saab ka laenutada paati ja sõita seal sellega. On ka võimalus mängida minigolfi õues, mis pakub huvitava elamuse.

# data[].attributes.location_name
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aqva Spa on ka hea kultuurielamus oma lõõgastavate spakogemust pakkuva asjade tõttu. Seal on palju erinevaid võimalusi veeta aega oma sõprade ja lähedastega ning kindlasti ka üksi.
Eriti pakub see koht huvi noortematele. Arvan ka ise, et see on väga mõnus paik ning annab kindlasti ka hea elamuse, eriti kui seal esimest korda käia.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Linnus pakub hea kultuurielamuse oma keskaegse kindlusega. See on kindlasti üks parimaid turismipaiku kogu Eestis ning korralik kultuurielamus ka siin elajatele.
Seal asub ka muuseum, mis on silmaringi arendav ning põnev igale vanusegrupile.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse Matkaklubi, Jaama, Kohtla-Nõmme, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
See matkarada on hea kultuurielamus ning suurepärane võimalus tutvuda Virumaa loodusega.

# data[].attributes.body
See kogukond ühendab Rakvere ja selle lähiümbruse elanikke ning sealhulgas ka mind. Kogukonnas jagatakse uudiseid, infot, muresid ja rõõme seoses Rakverega ja selle lähiümbrusega.

# data[].attributes.body
Võrust on pärit minu vanaema ning vanavanaema. Vanaema elab seal siiani.

# data[].attributes.body
Minu vanaisa on Elvast pärit, kuid enam seal ei ela.

# data[].attributes.body
Paljud minu sugulased ning vanaema on Paidest pärit. Vanaema elab seal siiani

# data[].attributes.body
Mõned minu emapoolsed vanemad on pärit Tallinnast ning paljud neist elavad siiani seal.

# data[].attributes.location_name
Sämi tee, Uhtna, 44202 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Mõned minu isapoolsed vanemad on pärit Uhtnast ning elavad seal siiani.

# data[].attributes.body
Emapoolsed vanemad on pärit Pärnust, kuid enam seal keegi ei ela.

# data[].attributes.location_name
Haljala-Käsmu 5, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Mõned minu isapoolsed vanavanemad on pärit Käsmust ning siiani elab seal paar minu sugulast.

# data[].attributes.body
Emapoolsed vanavanemad on sealt kandist pärit ning mõned sugulased elavad ka praegu seal kandis.

# data[].attributes.body
Tudu oli minu isa ja minu vanaisa sünnipaik. Alati kui Tudust mööda sõidame, räägib minu isa mulle kuidas ta siin koolis käis ja muid lapsepõlve lugusid. Tore on kuulata, mida mu isale ja vanaisale Tudus teha meeldis.

# data[].attributes.body
Isapoolsed vanavanemad elasid Uljaste järve kõrval kuid nüüdseks on see koht ära lammutatud ning on ainult järgi keldri osa mis on võsasse kasvanud. Mäletan kui isa ja vanaema on rääkinud lugusid, mis nad lapsepõlves seal kandis korda saatsid.

# data[].attributes.body
Sauste on mulle väga oluline, kuna seal elavad minu vanavanemad. Käisin igal vabal võimalusel oma vanavanematel külas, sest seal oli alati nii palju teha ja uurida. Tänase päevani käin neil külas, kuid mitte nii tihti kui vanasti. Lõbus on koos meenutada vanu koos veedetud aegu :).

# data[].attributes.location_name
Schönbergi tee 6, Haljala, 45301 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Ebba-Marie Saral (10. mai 1890 Haljala, Virumaa – 20. aprill 1942 Sverdlovsk, Nõukogude Liit) oli käsitööõpetaja ja -edendaja, Eesti Naiskodukaitse loojaid ja Naiskodukaitse Tartu ringkonna esinaine.

Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.

Põhitöö kõrvalt lõi kaasa ühiskondlikus elus, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabis – laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus Eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Tartu Eesti Põllumeeste seltsis jm.

Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres. Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.

# data[].attributes.location_name
Rakvere mnt 10, Haljala, 45301 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Ahti Bachblum (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik.

1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks.

Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega.

2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.

Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks.

Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses.

Muusik Toomas Lunge on tema nõbu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere mnt 6, Haljala, 45301 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Herbert Voldemar Johanson (10. september 1884 Haljala – 24. november 1964 Göteborg) oli eesti arhitekt.

Herbert Johanson õppis Tallinna Poeglaste Reaalkoolis, mille lõpetamise järel suundus 1904. aastal Riia polütehnilisse instituuti. Johansoni haridus ei piirdunud Riiaga, vahepealseil aastail (1906–1908) õppis ta Darmstadti Tehnikaülikoolis.

Herbert Johansoni Tallinna asumise järel 1920 sai esimeseks suuremaks tööks koos Eugen Habermanniga projekteeritud Riigikogu hoone Toompeal. 1920. aastate lõpuks võttis ta kasutusele ka Śveitsis läbi löönud stiili funktsionalismi.

1944. siirdus Herbert Rootsi elama, kus ta veetis suurema osa oma vanaduspõlvest. 1964 külastas arhitekt oma sünnimaad ning otsustas naasta. Sama aasta novembris kahjuks ta ka suri, vormistades dokumente.

# data[].attributes.body
Ta on Muusik ja muusikaõpetaja.
Ta räägib , kuidas tema eestvõttel ja tagantlükkamisel sündis eheda eestluse üks lipulaevu – laulu-, tantsu- ja muusikakollektiiv nimega Lahemaa Rahwamuusikud, mille ees Viivi tänaseks olnud 42 aastat.

# data[].attributes.location_name
Spordiklubi Haljala MTÜ, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ta on eesti korvpallur, kes on sündinud Haljalas.
Veidemani profikarjäär algas 2008. aastal, kui ta liitus Kuremaa SK meeskonnaga. 2009. aastal liitus ta Rakvere Tarvaga, kus mängides sai ta korvpalli Meistriliiga hõbemedali ning ta nimetati aasta noormängijaks.
Alates 2010. aastast on Veideman kuulunud Eesti korvpallikoondisse.

# data[].attributes.body
Henn Altmäe sündis 1939. aastal Haljala vallas Mõisavälja külas Vahepõllu talus.
Henn Altmäe oli maakonnas väga tunnustatud koolijuht.
Henn Altmäe tööd on tunnustatud paljude au- ja tänukirjadega, 1993. aastal valiti ta aasta õpetajaks. 2010. aastal anti Henn Altmäele Haljala valla kultuuripreemia kui Haljala valla kultuuri- ja hariduselu edendajale.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõivarühma.
Rõivaste värvid tulevad sealsetest looduses leiduvatest taimedest.

# data[].attributes.body
Ta on eesti laulja ja laulukirjutaja. Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid langes 1997. aasta suvel välja.
Algselt sai ta tuntuks just oma rokk stiilis muusikaga kuid nüüd teeb ta ka rohkem tänapäeval rohkem levinud popmuusikat.
Ta on ka õppinud muusikakoolis klarnetit ja saksofoni, laulnud kiriku-, laste- ja poistekooris, tegelenud rahvamuusika ja võistlustantsuga.

# data[].attributes.body
5MIINUST on Lääne-Virumaal Võsul loodud Eesti hiphopansambel.
Ansambli liikmed on Estoni Kohver, Päevakoer, Põhja-Korea, Lancelot ja Venelane. Bänd loodi 2016. aastal ning muutus noorte seas väga populaarseks.
Nüüdseks on see bänd üks Eesti tuntuimaid bände.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadri Voorand on eesti džässlaulja ja helilooja, kes lõpetas Haljala Gümnaasiumi.
Ta on loomingulise rühmituse AVARUS liige

Kadri Voorand on alates 2011. aastast esinenud kontsertidega kogu Euroopas.
Võistlusel Eesti Laul 2021 osales ta lauluga "Energy" ja pääses finaali.

# data[].attributes.body
Lahemaa Rahvuspark on looduskaitseala, mis asub Põhja-Eestis, Soome lahe rannikul. Rahvuspark loodi 1971. aastal ning on Eesti suurim rahvuspark, hõlmates enam kui 725 ruutkilomeetrit.

Park on koduks erinevatele maastikele, sealhulgas metsadele, rabamaastikele, jõgedele, järvedele ja rannikule. See on tuntud oma loodusliku ilu ja rikkaliku kultuuripärandi poolest, kus paljud ajaloolised mõisad, kalurikülad ja muud kultuurilised paigad asuvad parki piirkonnas.

Lahemaa Rahvuspark on koduks laiale valikule taimede ja loomade liikidele, sealhulgas paljudele haruldastele ja ohustatud liikidele. Parki metsades domineerivad männi- ja kuusepuud, mis on koduks loomadele nagu ilves, pruunkaru, hunt ja põder. Parki rannikualadel elavad mitmed mereimetajad, nagu hülged, ja merelinnud, nagu kormoranid, kajakad ja tihased.

Külastajad saavad Lahemaa Rahvuspargis matkata jalgsi, jalgrattaga või paadiga. Parkis on palju matkaradu, mis pakuvad võimalusi parki loodusliku ilu kogemiseks ja loomade vaatlemiseks. Samuti on palju kultuurilisi vaatamisväärsusi, sealhulgas ajaloolisi mõisahooneid, kalurikülasid ja muuseume, mis tutvustavad piirkonna ajalugu ja traditsioone.

# data[].attributes.body
Ohepalu soo on raba, mis asub Lääne-Virumaal, Eestis. Rabasid iseloomustab turba kiht, mis on orgaaniline pinnas, mis moodustub taimejääkide kogunemisest.

Ohepalu soo on kaitsealune looduskaitseala, mis hõlmab ligikaudu 1340 hektarit. See kuulub suurema Endla looduskaitseala koosseisu, mis on tuntud oma mitmekesise maastiku poolest: rabad, metsad, jõed ja järved.

Ohepalu soo raba on koduks erinevatele taimede ja loomade liikidele, kes on kohastunud niiskesse ja happelisse keskkonda. Nende hulka kuuluvad sammalde, pohlade, kanarbikute ja lihaseente liigid. Raba on oluline elupaik ka lindudele, nagu metsis ja sookurg.

Ohepalu soo külastajad saavad raba uurida jalgsi läbi matkaradade, mis kulgevad läbi märgalade. Raja ääres on võimalus kogeda rabade unikaalset looduskaitseala ja õppida selle tähtsusest ökosüsteemi ja looduskaitse seisukohalt.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv on ajalooline paik, mis asub Käsmu külas Lääne-Virumaal, Eestis. See on suur kogum ränne ja kive, mis toodi piirkonda liustike poolt viimase jääaja ajal ning on paigutatud unikaalsesse mustrisse.

Käsmu kivikülv on populaarne turismiobjekt ja on Eesti valitsuse poolt kultuurimälestiseks nimetatud. Arvatakse, et see oli algselt varajaste piirkonna elanike poolt rituaalseks paigaks ning selle ajalugu võib ulatuda pronksiaega või veelgi kaugemale.

Kivide paigutus on sümbolitega täidetud ning arvatakse, et see esindab päikest, kuud ja erinevaid teisi taevakehi. Kivid on paigutatud ringikujuliselt, suuremad kivid keskel ja väiksemad kivid neist järjestikuste ringidena ümbritsetud.

Käsmu kivikülv on avatud jalgsi külastamiseks, külastajad saavad õppida selle ajalugu ja tähendust läbi giiditud ekskursioonide ja informatiivsete väljapanekute. See koht pakub võrratuid vaateid ümbritsevale maastikule ning on populaarne koht piknikuteks ja väljasõitudeks.

# data[].attributes.body
Ojakivi on suur rändrahn, mis asub Koolimäe külas Eestis. Arvatakse, et see toodi oma praegusesse asukohta liustike poolt viimase jääaja ajal.

Ojakivi on populaarne turismiobjekt ja on Eesti valitsuse poolt loodusmälestiseks nimetatud. Rändrahn on umbes 12 meetrit pikk, 8 meetrit lai ja 6 meetrit kõrge, mis teeb sellest ühe suurima rändrahnu Eestis.

Ojakivil on omapärane kuju, lamedal tipul ja järskudel külgedel. See on valmistatud graniidist ja selle pind on kareda ja tekstuuriga, mis on aja jooksul ilmastikuolude tõttu kulumise käigus erodeerunud.

Ojakivi külastajad saavad uurida piirkonda jalgsi ja nautida kaunis looduskeskkonda. Rändrahn asub metsastunud piirkonnas ja on ümbritsetud teiste suurte rändrahudega, mis muudab selle kauniks ja ainulaadseks maastikuks.

Legendi kohaselt omab Ojakivi maagilisi võimeid ja võib soovijatele soove täita. See usk on teinud rändrahnu populaarseks sihtkohaks külastajatele, kes otsivad head õnne ja edu.

# data[].attributes.body
Jõhvi kõrgustik on mägine piirkond, mis asub Puru külas Eestis. See kuulub suuremasse Kesk-Eesti kõrgustiku piirkonda ja on tuntud oma künklike mägede, metsade ja märgalade poolest.

Jõhvi kõrgustiku keskmine kõrgus on umbes 100-150 meetrit merepinnast kõrgemal, mõned künkad küündivad kuni 200 meetri kõrgusele. Piirkond on rikas loodusvarade poolest ning sellel on mitmekesine taimestik ja loomastik, sealhulgas haruldased ja ohustatud liigid nagu must-toonekurg ja euroopa naarits.

Jõhvi kõrgustikul on pikk ajalugu inimasustusega, arheoloogilised leiud pärinevad pronksiajast. Piirkond oli ka oluline paik Liivi sõja ajal 13. sajandil, kui ehitati mitmeid kindlustusi ja losse sissetungivate vägede vastu kaitsmiseks.

Tänapäeval on Jõhvi kõrgustik populaarne sihtkoht välitingimustes tegevusteks, nagu matkamine, linnuvaatlus ja looduspildistamine. Piirkond on koduks mitmele looduskaitsealale ja matkarajale, sealhulgas Purtse-Lohusuu looduskaitsealale ja Kauksi matkarajale.

Jõhvi kõrgustikule külastajad saavad nautida kaunist looduslikku maastikku ja uurida piirkonna rikkalikku ajalugu ja kultuuripärandit. Lähedal asuv Jõhvi linn pakub erinevaid mugavusi ja vaatamisväärsusi, sealhulgas muuseume, galeriisid ja restorane, kus serveeritakse traditsioonilist Eesti sööki.

# data[].attributes.body
Viru lavamaa on suur platoo või tasandik, mis hõlmab olulist osa Põhja- ja Kirde-Eestist. See ulatub põhjas Soome lahe rannikult lõunasse Emajõeni ja idas Narvast läänes Rakvereni.

Platoole on iseloomulikud rulluvad künklikud maastikud, lai metsaalune ning arvukad järved ja märgalad. Selle keskmine kõrgus on umbes 100-150 meetrit merepinnast kõrgemal, mõned künklikud kohad küündivad kuni 200 meetrini. Viru lavamaa piirkond on tuntud oma ainulaadse geoloogia poolest, kus esineb arvukalt väljaulatuvaid devoni lubjakivi ja dolomiidi kivimikihte.

Viru lavamaal on pikk ja rikas ajalugu inimasustusega, ulatudes tagasi eelajaloolisse aega. Piirkond oli keskajal oluline kaubandus- ja kaubavoogude keskus, kus Rakvere linn oli kaupmeeste ja kauplejate jaoks oluline sõlmjaam. Regioon oli ka mitmete lahingute ja konfliktide paik Liivi sõja ajal 16. sajandil.

Tänapäeval on Viru lavamaa populaarne sihtkoht välitingimustes tegevusteks, nagu matkamine, telkimine ja looduse vaatlemine. Piirkond on koduks mitmele looduskaitsealale ning looma- ja taimeliikidele, sealhulgas haruldastele ja ohustatud liikidele nagu euroopa naarits ja must-toonekurg.

Viru lavamaad külastavad inimesed saavad nautida kaunist looduslikku maastikku ja uurida piirkonna rikkalikku kultuuripärandit

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast   jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga. Mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud (Sakala erineb Pandiverest ürgorgude rohkuse poolest). Nende vastandina on Otepää ja Haanja jää poolt kokku kuhjatud Saarkõrgustikud. Lõhelise aluspõhja ja õhukese pinnakate tõttu on Pandivere ühtlasi Eesti suurim sademevee infiltratsiooni piirkond. Sademevesi imbub seal hõlpsasti maa sisse, mistõttu ei tekki vooluvetevõrku.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ebavere mägi on Eesrtis asuv looduslik vaatamisväärsus, mis asub Lääne-Virumaal Haljala vallas. See on üks kõrgemaid mägesid Eestis, ulatudes kõrgusesse 117 meetrit. Mäe tippu saab ronida mööda treppi, kust avaneb vaade ümbritsevale maastikule. Ebavere mägi on olnud oluline koht Eesti ajaloos. Teadaolevat on mäel toimunud lahinguid juba keskajal, kuid kõige tuntum lahing toimus seal 1919. aastal Vabadussõja ajal. Eesti väed võitsid seal Saksa väed ja see oli oluline sündmus Eesti Vabariigi tekke ajaloos. Tänapäeval on Ebavere mägi populaarne turismiobjekt, kus saab nautida kaunist loodust, ajaloolist atmosfääri ja mängida discgolfi. Mäel asub ka mälestusmärk Vabadussõjas langenud sõduritele. Lisaks on seal matkarajad, kus saab nautida loodust ja vaateid ning talvel saab mäel ka suusatada.

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees. Rahnul olnud vanasti meremärk. Ehalkivi saanud nime sellest, et kaluritaludest vaadatuna läinud selle kohal päike looja. Teise versiooni järgi kogunenud selle kivi juurde küla tütarlapsed ja poisid käinud nende juurde ehale. Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Sellega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Teine viskekivi olevat kusagil Malla mõisa lähedale kukkunud. Ühe muistendi järgi olnud Vanapagan Malla mõisnikuga riius ja südametäiega visanud Soomest kiviga. Ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus Letipea neemele.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Linnuses sain noorena hoida seal näitluses olevat mõõka ning sellest tegin ka pildi ja see on minu esimene pilt, mida Rakveres kunagi tegin. See oli ka esimene turismi/huvi koht minul Rakveres, mida ma külastasin ning see on mul üpris hästi siiani meeles, kuigi see oli väga ammu, millal seda kohta külastasin. Mäletan kuidas samal päeval kui seal sees õues oleval alal ringi käisin lasti sama hetk seal ka kahurit ning mäletan, kuidas ehmatasin sellele paugu peale, mis tol hetkel tuli end väiksena peaaegu surnuks :D. Tänu sellele kogemusele on Rakvere Linnus esimene asi, mis mul pähe tuleb Rakvere peale mõeldes ning see linnus on ka kindlasti esimene koht, mida turistidele soovitaksin.

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Püha Mauritiuse kirik, tuntud ka kui Püha Mauritiuse kirik, on ajalooline kirik, mis asub Põhja-Eestis Haljala linnas. Kirik ehitati algselt 14. sajandi alguses, mistõttu on see üks vanimaid säilinud hooneid piirkonnas.

Kirik on oma nime saanud 3. sajandil pKr Rooma Egiptuses märtrisurma langenud kristliku pühaku püha Maurice'i järgi. Kiriku interjööris on mitmeid huvitavaid arhitektuuri- ja dekoratiivelemente, sealhulgas gooti võlvid ja suur 17. sajandi altaritükk.

16. sajandi protestantliku reformatsiooni ajal muutus kirik luterlikuks ja läbis mitmeid muudatusi, sealhulgas lisati kellatorn ja eemaldati mõned selle algsed katoliiklikud omadused.

Püha Mauritiuse kirik on oluline kultuuriline ja ajalooline koht Eestis, mis meelitab külastajaid üle kogu maailma, kes tulevad vaatama selle muljetavaldavat arhitektuuri ja tutvuma selle rikkaliku ajalooga. Kirikus toimuvad ka regulaarsed jumalateenistused ja see on aktiivne kohaliku kogukonna keskus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimägi on kõrgendik Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas. Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Mäe põhjaosas on termokarstilehtreid ja kruusaauke. Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus juba 13. sajandi alguses. Oma kogemuselt on seal saanud mitmetel üritustel käia ning kohata mitmeid inimesi, kellega siiani suhtlen. Ka sellel aastavahetusel olin sõpradega seal oleval tasuta üritusel ning seal sai isegi palju nalja jms. Ka kooliga seoses on saanud seal palju käia ning meil kõigil on ühine aktuse kogemus seal paigas.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula Mõisa Viinamuuseum asub mõisa endises Viinavabriku hoones, mida kirjalikud allikad mainivad esimest korda 1800 aasta paiku.
Viinamuuseumi ekspositsioon jutustb piirituse- ja viinatootmise ajaloost ning viinatootmise arengust Eestis ja Vihula Mõisas.
Vihula Mõisa Viinamuuseum on avatud iga päev 10.00-19.00 ning mõisas peatuvatele külalistele on sissepääs tasuta. Vihula mõisa viinamuuseumis on neli erineva sisuga viinakollektsiooni, mis asuvad erinevates ruumides.
Piiritust on inimkond osanud valmistada juba muistsetest
aegadest alates. Esimesed kirjalikud ülestähendused piiritusest pärinevad IX sajandist,mil araablane Ragez, suure Bagdadi hospidali arst, leiutas meetodi viina valmistamiseks. Tollal kasutati viina ravieesmärkidel.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere ajaloolise nime Tarvanpää järgi valmis linna 700. sünnipäevaks suursugune tarva kuju. Taiese autor on skulptor Tauno Kangro. Pronksist skulptuur on 7,1 meetrit pikk ja koos alusega 5 meetrit kõrge. Graniitalusel on kirjas kõik kuju jaoks annetanud isikute nimed. Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõendust, et taolised loomad on tõepoolest kunagi Rakvere mail elanud. Tarvas on ka Rakvere sümboliks ning käib ka koos meie siinse linna loosungiga „Väge täis". Kunagi sinna kuju juurde minnes aõitsin rattaga sealsest hobusesitast läbi ning tänu sellele on see koht rõõmsasti meelde jäänud:D

# data[].attributes.body
Sagadi mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas.
Sagadi mõis on Põhja-Eestis Lahemaa rahvuspargis asuv ajalooline mõis. Mõis rajati esmakordselt 16. sajandil ja on läbi ajaloo kuulunud mitmele aadlisuguvõsale.

Tänapäeval on mõis populaarne turismisihtkoht ja kultuurikeskus, mis pakub külastajatele võimalust tutvuda ajalooliste hoonete, pargialade ja loodusradadega. Mõisa peahoones asuv Sagadi Manor Hotel pakub külastajatele mugavat majutust.

Lisaks kultuuriajaloolisele tähtsusele on Sagadi mõisas ka Eesti Metsamuuseum, mis tutvustab Eesti metsade ajalugu ja tähtsust. Muuseumis on eksponaadid sellistel teemadel nagu metsaökoloogia, metsamajandus ja metsasaaduste traditsiooniline kasutamine.

Üldiselt on Sagadi mõis põnev sihtkoht, mis pakub külastajatele võimalust kogeda Eesti rikkalikku kultuuri- ja looduspärandit.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis ehitati 15. ja 16. sajandi vahel. Kuigi Kiltsis oli väike, ilma sisehoovita linnus, oli tema XVI sajandi sõjaliste sündmustega märkimisväärne. Suurim kokkupõrge toimus siin Liivi sõja ajal 1558. aasta talvel Liivi ordu ja Vene väesalkade vahel. 1920. aastast alates asub lossis kool. Tänu sellele on ajalooline hoone säilinud. Kiltsi mõis on väga ilus ja ka selle ümbrus on päris norm. Tänapäeval on Kiltsi mõis avatud külalistele ja seal on võimalik korraldada erinevaid üritusi ning majutada. Samuti saab külastada mõisapargis asuvat dendroparki, kus kasvab hulgaliselt haruldasi ja eksootilisi puuliike.

# data[].attributes.body
Vao tornlinnus oli kunagise Vao mõisa kindlustatud peahoone. Tänapäeval asub linnu Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Vao külas. Tornlinnuse sees on Vao tornlinnus-muuseum. Ehitati 15. sajandi lõpus aadlike pere poolt. Linnus restaureeriti 1986. aastal Vao sovhoosi eestvedamisel.
Vao tornlinnuse ja mõisa ning ümberkaudsete külade ajalugu tutvustab ekspositsioon I korrusel. II korrus on keskaegne eluruum, kus asuvad lavatoorium ja dansker. Praegune sisustus jäljendab ruumi endisaegset ilmet. Aknaid kaunistavad vitraažid. Salapära lisab müürisisene trepp, mis viib keldrisse.

# data[].attributes.location_name
Målestuskivi Haljala 1241, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljalas asuv Mälestuskivi ehk Mälestuskivi on ajalooline maamärk, mis arvatavasti püstitati 1241. aastal, mistõttu on see üks vanimaid säilinud kivimälestisi Eestis. Kivi asub Haljala Püha Mauritiuse kiriku kirikuaias.

Kivile on raiutud ruunikiri "Aastal 1241, Katariina päeval, vallutasid sakslased kogu Eestimaa." See kiri on märkimisväärne, sest sellega algab üle 700 aasta kestnud Saksa võimuaeg Eestis.

Mälestuskivi on Eesti rahva jaoks oluline kultuuriline ja ajalooline sümbol, mis tuletab meelde riigi pikka ja keerukat välisokupatsiooni ja vastupanu ajalugu. Kivi on läbi aegade olnud arvukate mälestusürituste ja tseremooniate paigaks ning seda peetakse Eesti ajaloost huvitatud turistide kohustuslikuks külastuskohaks.

Tänapäeval on Mälestuskivi kaitse all kultuuripärandi mälestisena ja seda hooldab Muinsuskaitseamet. Haljala külastajad saavad kivi vaadata selle algses asukohas, samuti saab selle ajaloolise tähtsusega lähemalt tutvuda lähedal asuvas Püha Mauritiuse kirikus.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vabadussõja monument Rakveres on mälestussammas, mis on pühendatud Eesti Vabadussõjale, mis toimus aastatel 1918–1920. Monument asub linna keskväljakul nimega "Vabaduse väljak" ja avalikustati 1936. aastal.

Monument koosneb kõrgest kiviobeliskist, mille tipus on mõõka ja kilpi hoidva Eesti sõduri kuju. Sõdur esindab Eesti rahvast, kes võitles sõja ajal iseseisvuse eest Nõukogude Liidu, Saksamaa ja teiste võõrvõimude vastu.

Monumendi alust ehivad bareljeefid, millel on kujutatud stseene Vabadussõjast, samuti tahvel konflikti käigus elu kaotanud Eesti sõdurite nimedega. Monumenti ümbritseb haljastatud park radade ja pinkidega, pakkudes külastajatele rahulikku ruumi mõtisklemiseks ja austust avaldamiseks.

Vabadussõja monument on Eesti rahvusliku identiteedi oluline sümbol ja meeldetuletus riigi iseseisvusvõitlusest. See on ka populaarne turismiatraktsioon, kuhu tulevad monumendiga tutvuma ja Eesti ajalooga tutvuma paljud külastajad.