# data[].attributes.headline
Але два таких обмеження у законодавстві України існують і відповідність їх Конституції України нами ставиться під сумнів.

# data[].attributes.subject
Але два таких обмеження у законодавстві України існують і відповідність їх Конституції України нами ставиться під сумнів.

# data[].attributes.body
По-перше, згідно зі ст. 29 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», в'їзд на територію України громадян України з країн (місцевостей), де зареєстровано особливо небезпечні інфекційні хвороби, дозволяється тільки за наявності документів, передбачених міжнародними угодами і санітарним законодавством України.

По-друге, відповідно до ст. 331 КК України і ст. 204-1 КупАП, громадяни України підлягають притягненню до кримінальної або адміністративної відповідальності у випадках незаконного перетинання державного кордону України не тільки при вибутті із України, а й при прибутті до неї (за винятком прибуття в Україну без встановленого документа її громадян, які стали жертвами злочинів, пов'язаних з торгівлею людьми).

Отже, громадянин України, який був жертвою інших злочинів, не пов'язаних з торгівлею людьми, та/або через певні причини повертається в Україну шляхом перетинання кордону поза пунктами пропуску, хоча і не позбавляється права повернутися в Україну, але використання ним цього права обумовлюється попереднім притягненням до кримінальної чи адміністративної відповідальності.

# data[].attributes.headline
Згідно зі ст. 33 Конституцією України, свобода пересування і право на вільний вибір місця перебування належать кожній людині, яка на законних підставах перебуває на території України, і включають в себе: 

# data[].attributes.subject
Згідно зі ст. 33 Конституцією України, свобода пересування і право на вільний вибір місця перебування належать кожній людині, яка на законних підставах перебуває на території України, і включають в себе: 

# data[].attributes.body
- свободу пересування територією України;

- право на вільний вибір постійного чи тимчасового місця проживання на території України;

- право вільно залишати територію України;

- право громадянина України в будь-який час повернутися в Україну.

(Перші три складові права на вибір місця перебування можуть бути обмежені законом (але не підзаконним актом).

Четверта будь-яким обмеженням не підлягає. )

# data[].attributes.headline
- право на свободу п

# data[].attributes.body
- право на свободу пересування і обрання собі місця проживання в межах кордонів кожної держави;
- право залишати будь-яку країну, включаючи також її власну, і повертатися до своєї країни;
- право шукати притулок від переслідувань (за винятком таких, які викликані вчиненням неполітичного злочину або діяннями, що суперечать цілям і принципам ООН) в інших країнах і користуватися цим притулком.

# data[].attributes.headline
Свобода пересування і право на вибір місця перебування вперше було передбачене статтями 13 і 14 Загальної декларації прав людини, згідно з якими кожна людина має:

# data[].attributes.subject
Свобода пересування і право на вибір місця перебування вперше було передбачене статтями 13 і 14 Загальної декларації прав людини, згідно з якими кожна людина має:

# data[].attributes.headline
СВОБОДА ПЕРЕСУВАННЯ І ПРАВО НА ВІЛЬНИЙ ВИБІР МІСЦЯ ПРОЖИВАННЯ 

# data[].attributes.subject
СВОБОДА ПЕРЕСУВАННЯ І ПРАВО НА ВІЛЬНИЙ ВИБІР МІСЦЯ ПРОЖИВАННЯ 

# data[].attributes.headline
Дія цієї статті Конс

# data[].attributes.body
Дія цієї статті Конституції деталізується Законом України «Про свободу совісті та релігійні організації» від 23 квітня 1991 p., де підкреслюється

рівноправність громадян незалежно від їх ставлення до релігії.

# data[].attributes.headline
Це право гарантується державою всім особам, які перебувають на території України, і вбирає у себе:

# data[].attributes.subject
Це право гарантується державою всім особам, які перебувають на території України, і вбирає у себе:

# data[].attributes.body
– право сповідувати будь-яку релігію або не сповідувати ніякої;

– безперешкодно відправляти одноособово чи колективно релігійні культи і ритуальні обряди, вести релігійну діяльніст;.

– право змінювати релігію або переконання на власний вибір,

– право віруючих відкрито поширювати свої релігійні переконання та право тих, хто не сповідує ніякої релігії, на поширення атеїстичних переконань.

# data[].attributes.headline
СВОБОДА СВІТОГЛЯДУ ТА ВІРОСПОВІДАННЯ

# data[].attributes.subject
СВОБОДА СВІТОГЛЯДУ ТА ВІРОСПОВІДАННЯ

# data[].attributes.headline
Це право поширюється

# data[].attributes.body
Це право поширюється на всіх осіб (іноземних громадян, осіб без громадянства)" і не обмежується ніякими умовами, процедурами, обов'язками. Більше того, перелічені у цій статті органи, посадові та службові особи' зобов'язані розглянути звернення і дати обгрунтовану відповідь у встановлений Законом України «Про звернення громадян» від 2 жовтня 1996 р.

# data[].attributes.headline
Його суть полягає в 

# data[].attributes.body
Його суть полягає в гарантованій державою можливості кожній особі особисто і безпосередньо звертатися, а також направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення до державних органів, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, з пропозиціями про поліпшення їх роботи, зауваженнями, зверненнями, критикою їх роботи.

# data[].attributes.headline
ІНДИВІДУАЛЬНІ ЧИ КОЛЕКТИВНІ ПИСЬМОВІ ЗВЕРНЕННЯ

# data[].attributes.subject
ІНДИВІДУАЛЬНІ ЧИ КОЛЕКТИВНІ ПИСЬМОВІ ЗВЕРНЕННЯ

# data[].attributes.headline
ДЕРЖАВНА СЛУЖБА

# data[].attributes.subject
ДЕРЖАВНА СЛУЖБА

# data[].attributes.body
вид трудової діяльності, що полягає в практичному здійсненні державних функцій працівниками державного апарату, які обіймають за виборами, призначенням або конкурсом посади в державних установах і одержують винагороду за свою працю.

Право на державну службу мають громадяни України незалежно від походження, соціального й майнового стану, расової й національної належності, статі, політичних поглядів, релігійних переконань, місця проживання, які здобули відповідну освіту і професійну підготовку та пройшли у встановленому порядку відбір за конкурсом або за іншою процедурою, передбаченою Кабінетом Міністрів України.

# data[].attributes.headline
– виборця, що обирає

# data[].attributes.body
– виборця, що обирає представницькі органи державної влади й місцевого самоврядування;

– кандидата, що балотується до них;
- депутата зазначених органів;

– учасника всеукраїнського та певних місцевих референ
умів;

– державного, службовця;
- службовця органів місцевого самоврядування.

# data[].attributes.headline
Конкретніше це означає право на участь у вирішенні державних справ шляхом участі в управлінському процесі в різних ЯКОСТЯХ: 

# data[].attributes.subject
Конкретніше це означає право на участь у вирішенні державних справ шляхом участі в управлінському процесі в різних ЯКОСТЯХ: 

# data[].attributes.headline
– Право брати участь

# data[].attributes.body
– Право брати участь в управлінні державними справами;

– у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування;

– право доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

# data[].attributes.headline
СТ. 38 КОНСТИТУЦІЇ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
СТ. 38 КОНСТИТУЦІЇ УКРАЇНИ

# data[].attributes.headline
ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ — це об'єднання громадян для задоволення та захисту своїх законних соціальних, економічних, творчих, вікових, національно-культурних та інших спільних інтересів.

# data[].attributes.subject
ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ — це об'єднання громадян для задоволення та захисту своїх законних соціальних, економічних, творчих, вікових, національно-культурних та інших спільних інтересів.

# data[].attributes.headline
ПОЛІТИЧНОЮ ПАРТІЄЮ  — прихильників певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, які мають головною метою участь у виробленні державної політики, формуванні органів влади, місцевого та регіонального самоврядування. 

# data[].attributes.subject
ПОЛІТИЧНОЮ ПАРТІЄЮ  — прихильників певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, які мають головною метою участь у виробленні державної політики, формуванні органів влади, місцевого та регіонального самоврядування. 

# data[].attributes.headline
Право на об'єднання в політичні партії та громадські організації, передбачене ст. 36 Конституції України, дає змогу громадянам брати активну участь у політичному житті суспільства.

# data[].attributes.subject
Право на об'єднання в політичні партії та громадські організації, передбачене ст. 36 Конституції України, дає змогу громадянам брати активну участь у політичному житті суспільства.

# data[].attributes.headline
– самі створювати ас

# data[].attributes.body
– самі створювати асоціації;

– обирати організацію, до якої хочемо вступити;

– утримуватися від участі у роботі організацій, цілі та принципи яких ми не поділяємо.

# data[].attributes.headline
МИ МАЄМО ПРАВО 

# data[].attributes.subject
МИ МАЄМО ПРАВО 

# data[].attributes.headline
Обов’язок держави:

# data[].attributes.subject
Обов’язок держави:

# data[].attributes.body
– має створити умови, які максимально спростять реєстраційну процедуру для бажаючих об’єднатися у ту чи іншу організацію.

– державі заборонено втручатися у діяльність організацій, намагатися впливати на обрання керівних органів та встановлення процедур самоврядування.

– Держава не може вказувати організаціям, чим і в який спосіб вони повинні займатися – цілі та методи діяльності обирають виключно самі люди, які створили об’єднання.

– надзвичайно серйозними і доведеними мають бути підстави для зборони діяльності вже існуючого об’єднання громадян.

# data[].attributes.headline
Це можуть бути:

# data[].attributes.subject
Це можуть бути:

# data[].attributes.body
– політичні партії;
– громадські організації;
– професійні або творчі спілки;
– на рівні школи або вищого навчального закладу це може бути будь-яка організація самоврядування або спілка учнів, створена для досягнення спільних інтересів.

# data[].attributes.headline
2. Говорячи про АСОЦІАЦІЇ, ми також маємо на увазі спільну діяльність людей для досягнення певної мети, АЛЕ ця діяльність носить дещо інший характер:

# data[].attributes.subject
2. Говорячи про АСОЦІАЦІЇ, ми також маємо на увазі спільну діяльність людей для досягнення певної мети, АЛЕ ця діяльність носить дещо інший характер:

# data[].attributes.body
– вона набагато триваліша, ні ж у випадку мирних зібрань,
– більш формалізована та відрізняється наявністю організаційної структури (органів управління та затверджених процедур прийняття рішень).

# data[].attributes.headline
1. Перша частина статті 11 Європейської Конвенції захищає право кожного та кожної з нас організовувати або брати участь у мирних зібраннях.

# data[].attributes.subject
1. Перша частина статті 11 Європейської Конвенції захищає право кожного та кожної з нас організовувати або брати участь у мирних зібраннях.

# data[].attributes.headline
ПРАВО НА СВОБОДУ МИРНИХ ЗІБРАНЬ

# data[].attributes.subject
ПРАВО НА СВОБОДУ МИРНИХ ЗІБРАНЬ

# data[].attributes.headline
4. Право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів (ст. 40).

# data[].attributes.subject
4. Право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів (ст. 40).

# data[].attributes.headline
3. Право на мирні збори, мітинги, походи та демонстрації (ст. 39); 

# data[].attributes.subject
3. Право на мирні збори, мітинги, походи та демонстрації (ст. 39); 

# data[].attributes.headline
2. Право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраному до органів державної влади та органів місцевого самоврядування (ст. 38); 

# data[].attributes.subject
2. Право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраному до органів державної влади та органів місцевого самоврядування (ст. 38); 

# data[].attributes.headline
1. Право на об'єднання у політичні партії та громадські організації (ст. 36 Конституції України); 

# data[].attributes.subject
1. Право на об'єднання у політичні партії та громадські організації (ст. 36 Конституції України); 

# data[].attributes.headline
До політичних прав і свобод належать: 

# data[].attributes.subject
До політичних прав і свобод належать: 

# data[].attributes.body
Політичні права і свободи — це вид і міра можливої поведінки у сфері політики.

# data[].attributes.body
Громадянські права - висвітлюють правовий зв'язок особи з Українською державою, що характеризується повнотою взаємних прав, обов'язків та відповідальності

# data[].attributes.headline
– їх носіями є тільк

# data[].attributes.body
– їх носіями є тільки громадяни України.

– мають самостійне значення, свідченням чого є існування і дія Міжнародного пакту про громадянські та політичні права. Навіть назва цього документу свідчить про тісний взаємозв'язок і певну спорідненість цих прав.

– політичні права і свободи можуть бути реалізованими лише завдяки участі громадян у діяльності відповідних об'єднань, політичних партій, профспілкових організацій, державних структур.

# data[].attributes.headline
ГОЛОВНА ОСОБЛИВІСТЬ ПОЛІТИЧНИХ ПРАВ І СВОБОД:

# data[].attributes.subject
ГОЛОВНА ОСОБЛИВІСТЬ ПОЛІТИЧНИХ ПРАВ І СВОБОД: