# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Viitna Pikkjärv on Virumaa elanikele suurepärane koht, kus suvepäevadel ujumas ja päevitamas käia. Järv on peaaegu 1km pikk. Kunagi käisime peredega seal väga tihti, kuna seal on hea madal vesi, mis on lastele ideaalne. Kõige sügavam koht on aga 6,2m, niiet saab ka kõvasti ujuda ja kala püüda. Tundub, et Viitna järves suplemine kaotab oma populaarsust.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripäranadi, ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning looduse säilitamiseks. Külastatuim koht rahvuspargis, kus on tihti kuulda ka palju võõrkeeli on Viru raba. Kolmandiku rahvuspargi pindalast moodustab meri. Pindala on peaaegu 750km2. Nõukogude Liidu ajal oli ta Nõukogude Liidu rahvuspark.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Eesti kõrgeim merepiirist ulatuv punkt. Paekallas on umbes 20km pikkune. Panga kivimid on tekkinud umbes 500 miljonit aastat tagasi. Paekaldal on ka 3 Baltimaade kõrgeimat juga, kahjuks on kõik need tehislikud.

# data[].attributes.location_name
Sillamäe rannapromenaad, Sillamäe, Ida-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Ida-Virumaal, Sillamäel asub meie jaoks Virumaa ilusaim rannapromenaad. Promenaad ühendab kesklinna ilusa rannajoonega. Promenaad läheb sujuvalt mere puiesteelt edasi mereäärseks promenaadiks. Sealhulgas on seal ka vaatetorn, välijõusaal, laste mänguväljakud ja lõkkekohad.

# data[].attributes.body
Narvas oleme tähele pannud kliimamuutusi, Narva elektrijaamade tuhamägede settetiik on väliselt nagu Kariibi meri, tegelikult on pikaajaline kokkupuude veega inimesele ohtlik ja kahjustab tervist. Allikate järgi leiame, et 1 tonni tuha kohta pumbatakse settetiiki umbes 10-12 tonni vett.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi. Ajakirjandusväljaanne ei uuenda arhiivide sisu, seega võib olla vajalik tutvuda ka uuemate allikatega.

Veebis liiguvad pildid ebamaiselt sinistest laguunidest, mis näevad välja nagu Kariibi meri päikeselisel päeval, aga tegelikult asuvad keset Virumaa metsi. Selgub, et see efektne fenomen on üsna ohtlik.

Helesinine laguun ja kuum päike - tundub, justkui oleks need pildid tehtud kusagil lõunamaa puhkusereisil, mitte Narva külje all, vahendas ERR Uudised. Viimasel ajal sotsiaalmeedias levivad kaadrid ebamaiselt sinistest järvedest Ida-Virumaa põlevkivipiirkonnas tekitavad paljudes imestust ja panid mitmed pöörduma "Pealtnägija" poole - mis on selle nähtuse taga?

"Ilmselt on silmas peetud Narva Elektrijaamade tuhamägede settetiiki. Ja tõesti tavainimene sinna ei satu, õieti sinna on raske sattuda, see on ettevõtte tööstusterritoorium," selgitas keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja Peeter Eek.

Selgub, et tegu on Eesti Energia kontserni kuuluva Narva Elektrijaamade settetiikidega, mis laiuvad suurel alal ja mille ligi tavaline suvitaja ei tohiks teoreetiliselt pääseda. Aga oma silm on kuningas. Tõesti, osa nõndanimetatud helesiniste laguunide teeradu on tõkkepuudega suletud. Samas...

"Oleme siin nüüd kõige ohtlikuma settetiigi ühe osa juures ja üllatus, üllatus, siia tulemiseks ligipääsu piiranguid ei olnud," kirjeldas sündmuskohal käinud ajakirjanik Anna Gavronski.

Septembri viimastel päevadel on vesi halli taeva tõttu pigem tuhm ja valkjas. Aga kuidas need tiigid üldse tekkisid? Teatavasti kaevandab Eesti Energia Ida-Virumaal elektri tootmiseks vajalikku põlevkivi. Selle põletamisel ja sellest õli tootmisel tekib tuhk, mis viiakse katlast ära tavainimese jaoks üllataval moel.

"Elektrijaamades uhatakse tuhk kateldest välja väga suure hoo, hulga veega, umbes ühe tonni tuha kohta 10-12 tonni vett. See pumbatakse üles tuhamäele, mis on siis õiguslikus mõttes prügila," rääkis Peeter Eek.

"Ja siis see transpordist ülejääv vesi, mis ei saa seotud tuha endaga või mis ei jää sinna tuhavälja enda pooridesse, see valgub nendesse settetiikidesse," täpsustas Eesti Energia keskkonnajuht Olavi Tammemäe.

Keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja Peeter Eek märkis, et settetiikides toimub järelsettimine. "Umbes üks protsent algsest tuhamassist jõuab selle veega settetiiki," lausus ta.

Ehk tegu on katelde pesuveega, kuhu jäävad pärast tiiki nõrgumist imepisikesed karbonaatsete kivimite osakesed. See hõljum hajutab päikesekiirguse sinist valgust rohkem kui kollast ja punast spektriosa, mistõttu näemegi vett eresinisena.

"Selle värvi annab see, et see vesi on tugevalt leeliseline. Ta ei ole tavaline oja- või jõevesi. Leeliseline tähendab seda, et tema pH on üle 12, kuskil 12,5. Mis tähendab, et ta on tugevalt söövitav. Sinna ei ole mõistlik kuidagi pidi selle veega kokku puutuda. Ja looduses isegi linnud teavad seda, et nad sinna väga ei lähe," ütles Peeter Eek.

Seega, efektsed laguunid on tegelikult väga ohtlikud, mis on teema, millest valjult ei taheta rääkida. Näiteks kui "Pealtnägija" esimest korda Eesti Energia Narva Elektrijaamade pressiesindajalt tiikide kohta kommentaari küsib, saadab ta neile hoopis pildi.

"See on üks vana pilt. See on suletud tuhavälja settetiigi pilt. See on see, kus on pH, ma pakun välja, kuskil 10 ringis. Neutraalsel on ta 7, see on umbes 10. Te näete praegu hügieeniprotseduuri sooritavat luigeparve," selgitas Eesti Energia keskkonnajuht Olavi Tammemäe.

Tegelikult pidid sellised tiigid olema ammu kadunud. Ehkki nii Eesti Energia kui keskkonnaministeerium kinnitavad, et nad loodusele ohtu ei kujuta, siis nõudis Euroopa Komisjon juba rohkem kui kümme aastat tagasi, et põlevkivituha transport ja ladustamine sel viisil lõpetataks. Sama märkis ka riigikontroll.

"Kui algselt komisjon oli seisukohal, et peaks kasutame nii-öelda kuivmeetodit, siis Eesti Energia, vaatamata rohketele investeeringutele, katsetustele, tulemus oli see, et kuivmeetodil ei ole võimalik seda tuhka ärastada," rääkis riigikontrolli peakontrolör Tarmo Olgo.

"Me lihtsalt katsetasime, kas on olemas peale selle hüdrotranspordi ka mingeid muid võimalusi selle tuha sinna hoidlasse saamiseks. Ja selgus, et pikkade aastate jooksul välja kujunenud praktika on praegu parim võimalik tehnika, mida me selle konkreetse ülesande täitmiseks saame kasutada," lausus Olavi Tammemäe.

Lõpuks tegi Euroopa Liit Eesti Energiale erandi tingimusel, et tuha transpordiks kasutatav vesi ringleb ainult suletud süsteemis ja tuhamäed muudetakse veel ohutumaks.

"Ja viimased suured uuringud on tehtud selles osas 2013. Ja need uuringud on näidanud, et tegelikult praegu, ei nendest tuhamägedest ega sellest settetiigist mingit märkimisväärset leket ei ole," lausus Peeter Eek.

"Täna komisjon on nõudnud Eesti riigilt või Eesti Energialt tegelikult, et ta teeks täiendavaid investeeringuid, et kindlustada veel rohkem seda, et see vesi välja ei valguks. Eesti Energia uuringud näitavad, et see vesi püsib ilusti süsteemis, loodusesse ei valgu ja neid täiendavaid investeeringuid ei ole otstarbekas teha," teatas Tarmo Olgo.

Nimetuse poolest on tegu kinnise süsteemiga, aga settetiikide vett suunatakse siiski ka Narva jõkke, kuid nii Eesti Energia kui keskkonnaministeeriumi kinnitusel rangelt alles pärast puhastamist. Seega mingit ohtu loodusele nende sõnul pole.

Pärnu ja Tartu poolfinaalseeria läks otsustavasse mängu

Liia Hänni: kujunemas on väärastunud arusaam esindusdemokraatiast

# data[].attributes.attachment_link.title
"Pealtnägija": ebamaised helesinised laguunid Ida-Virumaal on tegelikult ohtlikud

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi. Ajakirjandusväljaanne ei uuenda arhiivide sisu, seega võib olla vajalik tutvuda ka uuemate allikatega. Veebis liiguvad pildid ebamaiselt sinistest laguunidest, mis näevad välja nagu Kariibi meri päikeselisel päeval, aga tegelikult asuvad keset Virumaa metsi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
2023. aastal 23. aprillil toimus Vallimäel veteranirokk, mida on Eestis peetud juba aastaid, et austada sõjaveterane, kui ka muid veterane, kes on Eesti eest ennast ohverdanud. Seal astusid üles NATO oma bänd, Jaagup Tuisk, A-Rühm ja Metsatöll. Kuna mina olen nii A-Rühma, kui ka Metsatölle suur fänn, siis ootasin seda huviga, lisaks oli see tasuta, sai ka seal käidud. Oli näha palju veterane ja see pani meid mõlemaid mõtlema, kui vähe peavad inimesed tegelikult lugu meie veteranidest.

# data[].attributes.location_name
Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Igal suvel toimuvad Rakveres linnapäevad mööda Kastani puiesteed, kus saab nautida head muusikat, inimesed saavad seal ise oma tooteid müüa ja külastajad saavad neid asju osta. Kuulsamad tooted on enamasti: käsitöö, oma talu toit (liha, juust, ka õlu ja kali). Samuti on palju atraktsiooni lastele, seetõttu on üritus koguperele.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Roland ja Sophia - Kuulume RRG kogukonda, oleme kuulunud RRG kogukonda 2022. aastast, kui alustasime seal koolis õppimist. Seda kogukonda iseloomustab jätkusuutlikus, haridus, keskkond ja targad õpetajad. Hiljuti toimus meil mesilaste päev aka rebaste retsimine :), kus abiturientidel on võimalus uusi gümnaasiumi õpilasi "retsida".

# data[].attributes.location_name
Eisma-Kandle, Eisma, 45411 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Eisma-Kandle, Eisma, 45411 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Eisma-Kandle, Eisma, 45411 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Eisma kaluriküla on minu jaoks oluline loodusmaastik, sest sealt tulevad mu vanavanemad, kellega veetsin samuti suure osa oma elust. Pildil olev maja on nüüdseks meie pere puhkepaik, kuid varasemalt kuulus see mu vanavanematele, keda enam kahjuks ei ole.
Eismas on ka suur rannajoon, kus saab suvel käia peesitamas, kalal, jooksmas ja telkimas. See on ilus paik, kus oma suve veeta ning minule väga südamelähedane koht.
Eismas on Eisma sadam ning Eisma külalistemaja, kus saab ka aegaveeta ja ööbida. Üllataval kombel isegi kui see  on väga väike küla, käib seal väga palju turiste kui ka linnaelanike.

Foto: Sophia telefon

# data[].attributes.location_name
Aia 8, Rakvere, 44309 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Aia 8, Rakvere, 44309 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Aia 8, Rakvere, 44309 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Aia tänav on oluline, sest minu isa ja tädi kasvasid seal. Nad elasid seal enamuse oma algklassi ealiste elu ja siis kolisid mujale. Isa rääkis, et Aia ja Tartu tänavail sai alati päev otsa joosta ja ringi mängida. Vanaema olevat talle igapäev meeldetuletanud, kuidas ei tohi võõras aias turnida ja õunaraksus käia, aga poisid jäädes poissideks, siis ta tegi seda ikkagi edasi. Mu tädi oli rahulik ja pigem eelistas rahulikke mänge või hoopis raamatut.
Hetkel mu vanaema seal enam ei ela, kuid kui jalutamas perega kõime, siis jalutame alati sealt läbi ja vanaema räägib erinevaid lugusi.

Pilt-https://www.kv.ee/search?deal_type=3&county=7

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala kool on minu perele tähtis seetõttu, et minu ema poolne vanaema kasvas seal ja ka minu ema. Mu vanaema ja ema on elanud seal terve elu. Mu ema käis seal koolis kui ka lasteaias. Haljala on alati väga ilus koht ja ka südamelähedane mulle, sest mingi osa oma lapsepõlvest veetsin ka mina seal. Kuna mu ema töötas Haljalas mingi aja ja vanaema ja mamma elasid seal, siis oli seal alati tore lasteaiast poppi teha. Käisin oma tõukerattaga mänguväljakul ja mammaga partidele vana saia söötmas.
Hetkel Haljala koolis on 1-9.klassini võimalik õppida. Sellest aastast avati ka uus koolimaja. Kool on väga moderne ja uuemoodne.

Pilt-https://eestilapsed.ee/balsnack/konkursil-osalevad-koolid/haljala-gumnaasium/haljala-kool/

# data[].attributes.body
Vana- Vigala on oluline minu pere juurtele, sest sealt tulevad minu ema vanavanemad, kes elasid seal terve oma elu. Mu ema käis iga suvi nende juures ja aitas neid. Väga palju mu ema rääkinud ei ole, aga tema vanaisa ehk minu vanavanaisa olevat talle rääkinud, et nende maja on läbielanud nii paljutki kaasaarvatud ka sõja. Vanavanaisale meeldis alati rääkida, kuidas ta ehitas oma naistele ja lastele peidiku, kuhu tihti peitu pugeda.
Vana-Vigala on alevik, mis asub Lääne-Eestis Raplamaal. Seal elab praegu umbes 700 elanikku ja see koht on tuntud oma mõisa poolest, mis pärineb 16. sajandist. Mõis on hetkel kasutusel kooli ja kultuurikeskusena.

Pilt-https://et.wikipedia.org/wiki/Vana-Vigala_m%C3%B5is

# data[].attributes.body
Võsul elas pool oma lapsepõlvest mu ema, mu vanaema elas seal enda juttude järgi umbes 10 aastat ja vanavanaema 30 aastat. Mu vanaema töötas Võsul teenindajana, samal ajal kui vanaema tööl oli nautis ema Võsu ranna imesi sõbrannadega, tsiteerides oma ema "Ega seal muud teha polnud, kui rannas olla". Tänapäeval asuvad Võsul uued ettevõtted, suvel toimub rannafestival ja lahti on moodsad baarid (Ukulele, O-kõrts). On saadud isegi seal eelmine suvi pidu pandud. Niiet 4 põlvkonda minu ema poolsest perest on veetnud palju aega Võsul.

# data[].attributes.body
Põlula mõis seostub mulle minu isa ja vanaisaga. Mu vanaisa oli 38 aastat Põlula kooli direktor (1963-2001), ta rajas ja tegeles koolimuuseumiga ka peale seda, kui ta enam direktor polnud. Samuti õppis minu isa Põlula koolis ja lõpetas seal põhikooli, mis tollel aegadel oli 8 klassi. 2020. aastal paraku aga kool suleti, kuna õpilasi ja õpetajaid lihtsalt polnud piisavalt. Põlula kooli kõrvale on Vinni vald ehitanud mu vanaisanimelise pingi. Mu isa elas pool oma lapsepõlve Põlula koolist 100 meetrit, peale seda koliti Rakvere.
Põlula kool avati algselt esimese Eesti Vabariigi ajal, enne seda kuulus mõisakompleks paljudele erinevatele omanikele.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru maakond, Rahvalaulud Kadrina kihelkonnas

# data[].attributes.subject
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru maakond, Rahvalaulud Kadrina kihelkonnas

# data[].attributes.body
Kadrina on paik, kus vana rahvalaul on suhteliselt kauem püsinud. Selline rikas lauluala, lisaks veel Knüpfferi tekstid, rääkis Rüütel. Vanimad laulud, mis Kadrina pastor Arnold Knüpffer kirjutas üles XIX sajandi alguses, on küll viisideta, kuid teatavasti käis üks viis mitmele laulule, ei näinud Rüütel selles suuremat puudust.

Vanu rahvalaule koos varieeruvate viisidega on kogumikus üle neljasaja, lisaks poolsada uuemat rahvalaulu.

Kadrina kihelkonna rahvalaul-
https://www.youtube.com/watch?v=KNNZ1nHGTto

Pilt-https://et.m.wikipedia.org/wiki/Fail:Kadrina_laululava.jpg

# data[].attributes.location_name
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rein Sikk on sündinud 26. juunil 1961, Tallinnas. Ta on Eesti ajakirjanik. Sikk on töötanud ajalehtedes Punane Täht, Rahva Hääl, Virumaa Teataja, Eesti Päevaleht, Kadrina vallalehes Kodukant ja Maaleht. Ta on teinud kaastööd kõigile Eesti telekanalitele reporterina ning olnud saadete "Viru regi", "A4" saatejuht. Ta on Vikerraadio päevakommentaaride üks autoreist.
Sikk on õpetanud ajakirjandust nii Tartu Ülikoolis, Kadrina Keskkoolis Kolis Kadrinasse, sest armus ja siin on ilusad naised.
Ta ema Milvi Sikk ja isa Rein Sikk olid samuti ajakirjanikud.
Rein Sikk elab Kadrinas. Ta on abielus, peres on poeg ja tütar.
Sikk on Tarvanpää rahvatantsuseltsi, Kadrina Saunaklubi KSK, Rakvere ooperiklubi ja antiooperiklubi liige. Heade Mõtete Instituudi direktor.

Pilt-https://et.wikipedia.org/wiki/Rein_Sikk

# data[].attributes.location_name
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina Hariduse Seltsi rahvamaja, mis tänapäevalgi edukalt Kadrina kultuurielu keskuseks on, ehitati 1930. aastal valmis 5 kuuga annetustest saadud raha eest.
Sellest majast said alguse KADRINA RAHVARIIDED- Kadrina kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rein Sikk rääkis meile oma loengus Emakeele ausambast, mis on tema eestvedamisel ja annetuste toel sündinud ausammas. 1994. mais avati ausammas Kadrinas pidulikult.
Teos valmis Tartu töökojas, mis toimetati sealt Kadrina. Härra Sikk mainis oma loengus, et tema teada pole maailmas veel ühtegi ausammas, mis on pühendatud emakeelele.
Ausambal on suurelt kirjas "Sõna seob", minu arust on see suurepärane kiri, mida kirjutada Emakeele ausambale.

Pilt :https://www.puhkaeestis.ee/et/emakeele-ausammas

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina kirik- Kadrina Katariina kirik on Eesti kindluskirik Lääne-Viru maakonnas Kadrinas. Kiriku ehitus algas 15.saj keskoaigas ning on sakraalehitis, sellele viitavad kõrgel asetsevad kitsad aknaavad, mis hiljem on ümber ehitatud. Paksud müürid ja võlvipealsed võimaldasid kasutada kirikut pelgupaigana.  ja ehitus lõppes 15.saj lõpus.
Algselt kandis kirik nimetust Tristfer.
Kirikul oli ka abikirik, kabel Ilumäel ja Viitna järvede ja Viitna kõrtsi juures. Kirik hävitati Põhjasõjas 1702. aastal ning taastati hiljem.
Nii kirik kui ka seda ümbritsev kirikuaed on arvatud kultuurimälestisteks.
PILT-https://xn--kirikute-u4aa.ee/?page_id=322

# data[].attributes.body
Kadrina Vabadussõja mälestussammas on Kadrina kirikuaias asuv Vabadussõja mälestusmärk.
Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann. Mälestussammas avati 15. augustil 1926.
Osaliselt lõhuti mälestusmärk 18. juunil 1941.
Mälestusmärk on 2003. aastal arvatud ajaloomälestiseks.
PILT-https://et.wikipedia.org/wiki/Kadrina_Vabaduss%C3%B5ja_m%C3%A4lestussammas

# data[].attributes.body
Väike-Maarja vallas asuv Äntu Sinijärv on Eesti kõige selgema veega järv. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad, mille tõttu ei ulatu veetemperatuur isegi suvel üle 10-15 kraadi, veepinnal on aga järv ujutav.
Järve taimestik on väga lopsakas (mändvetikas, vesisammal, kuuskhein).
Järves elavad haugid, ahvenad ja särjed.
Järve pindala on 2,1ha, pikkus 430m ja laius 120m.

Foto: https://www.aerovideod.ee/leap-portfolio-project/antu-sinijarv/

# data[].attributes.body
Vinni vallas asuv Vinni tammik ühendab läbi metsa Vinni ja Pajusti alevikku. Tammiku pindala on 68ha. Läbi tammiku läheb talvel suusarada, lähedal asub Pajusti laululava. Öösiti on tammik valgustatud. Vinni tammik on Eesti vanim ja pindalalt suurim tammik. Tammiku põhjaosas kasvab puid mis on 300 aastased.

Foto: https://www.puhkaeestis.ee/et/vinni-pajusti-tammiku-tervise-ja-suusarajad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vinni-Pajusti tammiku tervise- ja suusarajad

Tammiku tänav-9, Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Viru maakond

Vinni-Pajusti tammiku terviserajad kulgevad Vinni-Pajusti maastikukaitsealal. Radade algus on Vinni-Pajusti Gümnaasiumi juures. Soojemal ajal saab siinsetel radadel joosta, tervisekõndi teha, jalgrattaga sõita ning mängida discgolfi.

Talveperioodil on aga suusasõpradele loodud kõik võimalused suusaspordiga tegelemiseks. Tammikus on huvilisi ootamas nii klassika- kui ka vabatehnikarajad. Suusarajad on 1 km ja 2 km ringid, mis on valgustuseta.

Omadused

Üldine varustus

Infotahvlid

Parkimine tasuta

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.title
Vinni-Pajusti tammiku tervise- ja suusarajad

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinni-Pajusti tammiku tervise- ja suusarajad Tammiku tänav-9, Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Viru maakond Vinni-Pajusti tammiku terviserajad kulgevad Vinni-Pajusti maastikukaitsealal. Radade algus on Vinni-Pajusti Gümnaasiumi juures. Soojemal ajal saab siinsetel radadel joosta, tervisekõndi teha, jalgrattaga sõita ning mängida discgolfi. Talveperioodil on aga suusasõpradele loodud kõik võimalused suusaspordiga tegelemiseks.

# data[].attributes.location_name
Altja, Lahemaa Rahvuspark, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Altja, Lahemaa Rahvuspark, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Altja, Lahemaa Rahvuspark, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Altja kaluriküla asub Lääne-Virumaal, see on väga ilus pisike küla, kuhu võiks iga Virulane minna. Kalurikülas asub matkarada, kus on näha kive, mis annavad peaaegu hiidrahnu mõõdud välja. Leiame sealt kõrtsi, avaliku sauna, ilusa ranna ja palju muud. Altjas asub kuulus "titekivi". Külas on elanikke küll minimaalselt aga vaatepilt mille sealt leiame on väga ilus. Eesti kunstnik Richard Uutmaa on sündinud Altjas ja oma teostes kujutanud nii Altja maastiku, kui ka Soome lahtu.

Foto: Altja paadikuurid

# data[].attributes.body
Ida-Virumaal asuv Valaste juga on Eesti, kui ka Baltimaade kõrgeim juga. Juga ei ole looduslik, vaid on kaevatud. Millal Valaste joa kaevamised toimused, pole selged.
Valaste joast on saanud turistide atraktsioon, sinna on ehitatud vaateplatvorm ja rada. Valaste juga suudub merre.
Eriti ilus on minna juga vaatama talvel, kui see on jääs.

Foto: Hendrixeesti – Üleslaadija oma töö, Avalik omand, https://commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=3599423

# data[].attributes.body
Ida-Virumaal asuv Balti klint, on järsak mis ulatub Ölandi saarelt (Rootsist), mööda Eesti põhjarannikut Venemaani välja. Klindi pikkus on ca 1600km. Suurem on klindist paikneb eestis ja seda nimetatakse Põhja-Eesti klindiks. Kindlat tekkelugu pole.

Foto: Ölandi klint

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli kunagi rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
1838. aasta algul avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel põlevat kivimit.
Mõisa viimane  omanik oli Sergei von Wrangell, kuid hetkel omab mõisa perekond Vehmanenid. '
Minu arust on see oluline, sest minu arust on see Lääne-Virumaa üks ilusamini säilinud mõisi ning pere, kes sellegas hetkel tegeleb on selle eest väga hästi hoolt kandnud.-

https://et.wikipedia.org/wiki/Kohala_m%C3%B5is

# data[].attributes.body
Võsu asub Eesti põhjarannikul, Käsmu lahe lõunakaldal.
Võsu rand on minu jaoks oluline loodusmaastik Virumaal, sest minu vanaema elab seal ning ta on mulle väga oluline. Tema juures on alati hea käia, eriti suvel.
Võsu on hea kiht, kus puhata ja aegaveeta oma pere või sõpradega. Võimalus on käia rannas, söömas, poes ning seal on Võsu-Käasmu kergliiklustee, kus saab jalutada, joosta, rattaga sõita jpm.
Võsul on omanud suvekodu Eesti laulja Georg Ots ning sealt sai ka alguse bänd 5miinust.

https://www.puhkaeestis.ee/et/vosu-supelrand

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sadama tänav 2, Võsu alevik, Haljala vald, Lääne-Viru maakond

Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub siinsete puhkajate üks lemmikuid liivarandu. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid, WC ja duši võimalus. Aktiivsed puhkajad saavad mängida erinevaid pallimänge või treenida välijõusaalis, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suuremaid lapsi ootab pump track rulluiskude ja BMX-ratastega katsetamiseks.

Suvehooajal saab rannast ka karastusjooke ja suupisteid osta. Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, paarsada meetrit rannast.

Hea teada: rannas levib ka traadita internet.

Omadused

Üldine varustus

Ligipääs ratastooliga

Rannavalve hooajal

Tegevused lastele

Sobib lastele

Parkimine tasuta

Riietuskabiinid

WC

Puhkeala/piknikuplats

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

Hinnangud

Andrey A

Vacation

The best place to relax, sandy beach, shallow water, perfect place in order to swim as well to observe sunsets. Kuradisaar is awesome!

incite_wanderlust

A stunning beach in a very natural setting with lots of activities.

Beautiful beach setting in Estonia. The sand is amazing and the beach is surrounded by trees and nature, it's a very lovely place and I wish we could have seen a sunset there. it takes a long walk in...

ilonaf398

Прогулка под соснами

Даже если непогодится, место прекрасно для прогулок. Променад длится 5 км до посёлка Кясму. На пляже кабинки и туалет на возвышенности с водой, недалеко от большой парковки. Подходит для семейного и...

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.description
Sadama tänav 2, Võsu alevik, Haljala vald, Lääne-Viru maakond Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub siinsete puhkajate üks lemmikuid liivarandu. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid, WC ja duši võimalus. Aktiivsed puhkajad saavad mängida erinevaid pallimänge või treenida välijõusaalis, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suuremaid lapsi ootab pump track rulluiskude ja BMX-ratastega katsetamiseks.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on Lääne-Virumaal, Pandivere kõrgustikus asuv järv. Järve pindala on 45 ha.
Järvest saab alguse Valgejõgi, mis on Lahemaa pikim jõgi (peaaegu 90km). Järve lähedal asub mõis. Suvel Porkuni elab, püsti on söögikohad, ja kohvikud, headel ilmadel on rand rahvast täis. Porkuni järv on mulle tähtis paik, sest iga suvi on see minu peamine koht, kus ujumas käia.
Porkuni järv on kõikuva veetasemega, järv on olnud mitmel korral kuiv.

Pilt: https://www.puhkaeestis.ee/et/porkuni-jarve-ujumiskohad

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda lähedal asuv Lammasmägi on Eestis üks kõige vanematest teadaolevatest paikadest arheoloogiliste leidude järgi. Leidudest järeldati, et 8700-4950 eKr elasid seal kütid ja kalurid. Minu (Sophia) jaoks on see paik oluline, sest seal lähedal elas minu vanaisa, kellega veetsin palju oma lapsepõlvest ning seal samadel aladel olen ma koos oma koeraga palju ringi jooksnud ja mänginud.
Kunda Lammasmäel saab aega veeta ning pikniku pidada.

FOTO:
https://www.google.com/search?q=kunda+lammasm%C3%A4gi&rlz=1C1PRFI_enEE792EE792&sxsrf=APwXEdfDNhFApd0A1kWl94CfxIT0qcVPcg:1680113809496&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwithbDW34H-AhVkk4sKHRpDD_UQ_AUoAXoECAEQAw&biw=1920&bih=969&dpr=1#imgrc=WFokGApASSE-IM

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teatri hoone ehitati 1930. aastal, maja ehitamisele pani aluse Jakob Liiv. See koht on minu jaoks viru vägi, sest seal töötavad igapäevaselt imelised Rakvere linna näitlejad ning nad on suur osa rakvere linna kultuurist. Pole suurim teatrikülastaja, kuid oluliseks pean seda paika siiski.

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_m%C3%B5isa_peahoone-teatrihoone

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas avati 30. augustil 1925. aastal. Mälestussammas on valmistatud Amandus Adamsoni mudelite järgi.

Vabadussõja mälestussammas on oluline selle poolest, et see on meile meeldetuletuseks minevikust. Samuti on sammas meie jaoks oluline kuna aastast 2023 muutus see meie kooli traditsiooniks Eesti Vabariigi aastapäeva puhul minna ausamba juurde tähistama seda tähtsat päeva.

Mälestussamba kõrgus oli üle 8,50 meetri, kuid monument hävitati 1940. aastal Nõukogude okupatsiooni ajal. Praegune mälestussamba koopia avati 30. augustil 1992.

https://rakvere.ee/documents/821815/1225672/AinLiiva_Ausammas.jpg/d1a7ec36-40c9-4076-9daf-3e18f28e0405?t=1614848774107

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on väga ainulaadne roheala linnamaastiku keskel. Tammikus on võimalik teha sporti ja niisama jalutada. Tammik on Rakvere inimestele rahulik paik. See on väga populaarne koht õpilastele õppekäikudeks ja puhkekoht vanematele inimestele. Tammiku matka- ja õpperadadel on infotahvlid, mis tutvustavad vanu tammesid, rajal näeb erinevaid samblikke, taime- ja puuliike ning liigirikast metsalinnustikku.
Tammikus asuvad ka Nõukogude võimu poolt represseeritutele püstitatud mälestusmärk "Okaskroon" ja Saksa sõjaväekalmistu, mis on kogu Eestile väga oluline paik. Tammik on looduskaitseala.

Pilt: https://www.google.com/search?q=rakvere+tammik&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwjXq6ygqOv9AhXQlYsKHa_0BO4Q_AUoAXoECAEQAw&biw=1280&bih=601&dpr=1.5#imgrc=U-rL7yPllQEv4M

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Reaalkool kandis enne seda nime Rakvere Reaalgümnaasium. See kool on minu (Sophia) jaoks väga oluline ja on minu südames kõrgel kohal. Sealt majast alustasin mina oma koolitee ja käisin seal üheksa aastat.
Kool ehitati Pagusoo äärde endise katoliku kiriku kohal. Kool avati 1, septembril 1973. aastal kuid oli väga väike kool. Aastal 1995 nimetati kool ümber Rakvere Reaalgümnaasiumiks. Koolil on olnud 3 direktorit ja kolmas direktor on Martti Marksoo.

Pilt: https://www.rakvererk.ee/et/projektid

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere vallimägi on kõrgendik Lääne- Virumaal. See on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal on eestlaste ordulinnus juba 13. sajandi algusest saati. Linnust saab külastada ja on väga populaarne turistide külastus paik, Vallimäel saab iga päev käia jalutamas ning nüüd seda alles kaks aastat tagasi seda renoveeriti ja suvel kui ka muul aastajal on seal väga mõnus kontsertidel käia. Tegemist on ööpäevaringselt avatud, valgustatud kaasaegse rohelise linna keskkonnaga, kus saab nautida kauneid vaateid kogu Rakverele. Üritustevälisel ajal on Rakvere vallimäe vabaõhukeskus kõigile tasuta avatud.

Pilt: https://rakverekultuurikeskus.ee/vallimagi/

attachment_caption

Rakvere vallimägi

# data[].attributes.location_name
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vinni vallas asuv Vinni Spordikompleks on koht, kus ma käin igapäevaselt treenimas. Ma olen Vinni Spordikompleksis treeninud juba peaaegu 5 aastat, ma tunnen, et seal ma saan kõik oma mõtted eemale viia ja keskenduda ainult trennile. Igapäevaselt on seal lahti: jõusaal, ujula, saunad, spordisaal, judosaal, squash ja seminariruum. Vinni Spordikompleksist sai oma karjäärile alguse Baruto. Täna treenib Vinni Spordikompleksis Reinar Halliku Korvpallikool.

Pilt: vinnisport.eu

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium asub Lääne-Virumaal Rakvere linnas ja on Eesti üks riigigümnaasiumitest aastast 2022. Koolis õpivad ainult gümnasistid.

Rakvere Riigigümnaasium on oluline selle poolest, et see on meie kool, kus me õpime. Me valisime selle tee siia kooli omal soovil ja oleme uhked selle üle. Oleme õppinud tohutult uusi ja põnevaid asju. Samuti saime siit uusi tutvusi ja sõpru, kellega on alati hea meel aega viita.

Koolis on kaaseaegne õppekeskkond ning kaasaegsed õppevahendid ja laborid, et toetada õppeprotsessi.

Rakvere Riigigümnaasiumil on ka aktiivne ja mitmekülgne koolielu. Toimuvad erinevad projektid, üritised ning loengud. Need toetavad õpilaste arengut ja loovust ning loob ka koolikogukonna.

Foto: Salto Arhitektibüroo

# data[].attributes.headline
Rakvere Haigla ja Linnuriigi vahel asuv mets

# data[].attributes.subject
Rakvere Haigla ja Linnuriigi vahel asuv mets

# data[].attributes.body
Rakvere haigla ja Linnuriigi vahel asub mets, kus tänapäeval asub Rakvere ainus Discgolfi park ja ka väike terviserada. Discgolfi raja pikkus on 1770m. Ma käin seal metsas tihti kõndimas ja mõtteid mõlgutamas, enne kui sinna rajati discgolfi park, sain sinna nooremana ehitatud ka oma esimese onni. Ma läbin seda metsa igakord, kui ma lähen kesklinna poole. Enamus ajast läbin ma seda rada rattaga, kui rattaga läbimine on raskendatud, siis lähen jalgsi. Selle metsa puud on näinud igat minu emotsiooni, see on minu jaoks kui "pühapaik". Kuigi ma ise suur discgolfi mängija ei ole, käin ma isegi seal heade ilmade korral kettaid loopimas, lihtsalt, et ennast rahustatada näiteks raskest koolinädalast.
Ma tunnen, et selles metsas on sees Viru väge.

Pilt:https://static.visitestonia.com/images/3655778/rakvere-discgolfi-rada-visit-estonia_.jpg

# data[].attributes.location_name
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi on Rakveres, Palermo metsas asuv mälestusmärk, kohal, kus 1918. aastal tapsid punased 82 süütut inimest. Mälestuskivi autor oli August Vomm, see avati 1935 aastal. Kivi esiküljel on kirjas "NÕNDA OLI 1919". 1940. septembris lasti mälestussammas õhku. Mälestusmärk taastati koopiana 1995. aastal.
Kuna ma olen ise suur ajaloohuviline, on see mälestusmärk mul alati meeles ja kui sealt möödun, jään alati seisma ja võtan hetke, et neid 82 inimest mäletada. Paljud inimesed käivad juba Rakveres Vabadussamba juures, siis on mul komme käia 24. veebruaril, EV sünnipäeval just seal Palermos, see aasta oli seal näiteks ainult 3 küünalt. Hukkunute seas ei olnud ühtegi minu lähedast, aga miskipärast on see mälestusmärk mulle väga lähedane. Põhjuseks võib olla see, et see asub mu kodule päris lähedal.

Pilt: https://www.kuulutaja.ee/wp-content/uploads/2018/01/m%C3%A4lestamine-768x640.jpg