# data[].attributes.body
Detta diskuterar vi ständigt i lärarlaget och med de studerande. Hur lär just du dig bäst.
Det framkommaer att de studerande lär sig på olika sätt och därför vill de också ha variation i undervisningen.
Den faktor som vi fastnade vid är möjligheten att processa, jobba med det som skall lära sig. Om man sedan gör det genom att diskutera, göra uppgifter, rollspel eller annat beror på den studerande.
Glädje, skratt gör det också lättare att minnas, att bjuda på sig själv, komma utanför bekvämlighetszonen. Det fastnar!

# data[].attributes.body
Tyvärr var jag inte med vid tillfället 5.4 men utgående från vad ni andra skriver, kommer jag att tänka på ett moment jag för tillfället jobbar med med mina ettor i gymnasiet.

De studerande läser "Flugornas herre" av William Golding hemma i 4 delar. Under läsningen av varje del, ska de reflektera över ca 10 frågor och lämna in sina reflektioner till mig i It's learning, innan de diskuterar dem i grupper om 3-4 på lektion (15-20 min.). Efter det går vi igenom möjliga svar på frågorna tillsammans (30 min.).

I vanlig ordning är det rätt få som deltar i helklassdiskussionen, men de har börjat diskutera verkligt ivrigt i smågrupperna, t.o.m. så ivrigt att jag är den enda som tar kaffepaus. Jag märker även att de som inte deltar aktivt i helklass lyssnar allt aktivare.

Vidare har jag noterat att smågruppsdiskussionerna var lite trevande i början och rätt fort överstökade, men efterhand verkar  intresset ha ökat. Jag tror helt enkelt att de svaga läsarna och de som var mindre intresserade i början, har dragits med av de övrigas entusiasm.

Jag kanske romantiserar betydelsen av detta men tycker det passar bra in i temat: Du minns bara vad du tänkt. Om de studerande i detta fall pushas att tänka/reflektera över vad de har läst, minns de kanske också de  litterära begrepp de ska lära sig bättre (robinsonad, stilistisk variation, dynamisk karaktär, symbol, liknelse ...). De har tänkt och i diskussionen får de begreppen till det de har tänkt.

Ungefär så :)

# data[].attributes.body
Vi gillade idén om att ha eleverna att förklara för varandra efter en genomgång. Då behöver de vara alerta och tänka. Vi diskuterade också att det är viktigt med en balans under lektionerna. T.ex. kollaborativt lärande är bra för att eleverna ska reflektera men de behöver också öva på att sitta och lyssna.

# data[].attributes.body
Vikten att verkligen stanna upp och reflektera och ge alla den möjlighet de behöver att faktiskt tänka på lektionen blev så bra visualiserat av Anna. Tack för det.

# data[].attributes.body
Om en elev bara sitter av en lektion, inte deltar på något sätt förutom med sin närvaro, då fastnar inget från lektionens innehåll. Eleven måste formulera tankar om stoffet för att kunna komma ihåg det i efterhand. Det räcker med 2 minuters reflektion.

# data[].attributes.body
En bild säger mer än tusen ord.
Bildstöd viktigt.
Reflektera kontinuerligt via kooperativt lärande dvs. korta reflektionspauser där de behöver återberätta eller på annat sätt tänka på det de har lärt sig.

# data[].attributes.body
För mig blev det extra tydligt att det där med att producera är viktigt. Och att reflektera. Det är en viktig sak generellt i folkhögskolan men jag vet att jag behöver utveckla det i min egen undervisning. Har man med de stegen som aktiva delar i undervisningen - planera, genomföra och reflektera så kommer man ganska långt tror jag. Att ställa inspirerande frågor är också en utmaning jag ska anta. Sen det där att orka vänta när man ställt en fråga, så att de hinner tänka! Underbart inspirerande föreläsning!

# data[].attributes.body
Är när man tänker efter egentligen väldigt självklart men är något som man som lärare absolut behöver påminnas om. Det är viktigt som lärare att få eleverna aktiva under lektionen men det är en konst att få det att gå ihop. Att bara sitta av tiden eller att som lärare tänka "de har iaf hört det en gång" ger ingenting för eleven. Jag upplever att det finns för mycket stoff som ska in på för lite tid för att ha möjlighet att kunna befästa och få eleverna att tänka på alla områden. Ofta skyndar man sig igen för att hinna på in allt. Men kanske det i slutändan ger mer att stryka vissa områden och verkligen jobba mycket och befästa andra områden.
Detta får mig också att tänka på debatten om provens vara eller icke vara. Att öva till prov, bidrar det till att eleverna tänker mer än om man skippar proven? Kunde man göra på något annat sätt som är ännu mera effektivt för att få eleverna att tänka och repetera?

# data[].attributes.body
Man måste aktivt tänka, det krävs tankekraft för att komma ihåg bättre. I skolan behöver man som lärare förstå det i sin planering. Bildstöd och att eleverna själva får tänka och reflektera exempelvis genom kooperativt lärande, formativ återkoppling, kamratrespons och exit ticket.

# data[].attributes.body
Det är ganska lätt att konstatera att det är så att man bara kan minnas det man har tänkt på. Annas lilla minnesövning tydliggör verkligen det.
Det gäller alltså att hitta moment i undervisningen där de studerande måste vara aktiva genom att skriva, prata, rita eller agera. Det är roligt att jobba på det sättet, men också svårt ibland då de studerande inte från början är jätteintresserade av ämnet. Det knepigaste är att hitta något som verkligen väcker intresset. En liten berättelse funkar oftast bra, även med äldre ungdomar.

# data[].attributes.body
I skolan är utmaningen att få alla studerande att vara med, vara närvarande och aktiva under lektioner, att få alla att aktivt tänka och reflektera över det som behandlas på lektionen för att de sedan skall minnas vad som sagts. Man kan inte tro att man kommer ihåg bara genom att sitta av tiden. Självklart? Ja, egentligen.
Men hur ofta tänker en lärare aktivt på det under en lektion, hur viktigt det är att verkligen ha och få alla aktivt med? Hur ofta planerar man en lektion utgående från  den specifika grupp man skall undervisa och funderar igenom hur man skall fånga just den här gruppens alla individers uppmärksamhet och få alla att vara med och aktiva? Hur ofta tänker, och säger, man inte i skolan "huvudsaken är att du/hen kommer till skolan/ på lektionen, sen ordnar nog resten sig" till en studerande eller hens föräldrar när man talar med/om en studerande som kanske har mycket frånvaro?
Klurigt att få allt att gå ihop...