# data[].attributes.body
Inici del període - 753 aC, Fundació de Roma per Ròmul, el primer rei.

Final del període - 509 aC, Expulsió del sèptim rei, Tarquini el Superb per la violació de Lucrècia.

Va ser un període governat per set reis, els que van introduir les bases polítiques, socials i religioses a Roma.

# data[].attributes.body
Segons la llegenda, Ròmul va crear Roma el 21 d'abril de 753 aC, al turó de Palatí, a prop del riu Tíber.

Ell i el seu germà Rem van ser abandonats al riu i criats per una lloba quan eren molt petits.

Quan es van fer més grans van voler construir una ciutat, però estaven d'acord en quin turó fer-la ni quin dels dos seria el rei. Finalment, Ròmul va matar a Rem i va crear Roma.

# data[].attributes.headline
MONARQUIA: Establiment de la primera constitució romana

# data[].attributes.subject
MONARQUIA: Establiment de la primera constitució romana

# data[].attributes.body
El rei Servi Tul·li va crear la primera constitució romana. Va dividir la població segons la riquesa i va crear el cens, que servia per saber quants diners tenia cada ciutadà.

Doncs va organitzar als romans en classes socials i va originar una assemblea on els ciutadans votaven segons la seva economia.

# data[].attributes.headline
MONARQUIA: Construcció de la primera muralla de Roma

# data[].attributes.subject
MONARQUIA: Construcció de la primera muralla de Roma

# data[].attributes.body
El rei Servi Tul·li, va construir la muralla Servien per protegir a la ciutat d'atacs enemics.

Roma es va convertir en una ciutat fortificada amb més seguretat i poder.

# data[].attributes.body
Sext Tarquini, fill del rei Tarquini el Superb, va violar a Lucrècia, una noble romana. La qual després es va suïcidar per mantenir el seu honor.

Aquest acte va formar una revolta popular que va provocar l'expulsió del rei i la fi de la monarquia, iniciant la República Romana.

# data[].attributes.body
Roma va començar a conquerir ciutats i pobles d’Itàlia. Primer va lluitar contra els veïns més pròxims. Finalment, va dominar tota la península Itàlica i va crear aliances amb molts pobles.

# data[].attributes.body
Van ser tres guerres entre Roma i Cartago. Roma va guanyar i va destruir Cartago, i així va controlar el Mediterrani occidental.

# data[].attributes.body
Després de guanyar les guerres contra Macedònia i altres ciutats gregues, Roma va conquerir Grècia. Tot i ser derrotats, els grecs van influir molt en Roma amb la seva cultura, filosofia i art.

# data[].attributes.body
Roma va arribar a la península Ibèrica durant la Segona Guerra Púnica, per enfrontar-se a Cartago. Després de molts anys de lluita contra els pobles ibers i celtes, Hispània es va convertir en província romana.

# data[].attributes.body
Milers d’esclaus, dirigits per Espàrtac (un gladiador), es van aixecar contra Roma. Van aconseguir grans victòries, però finalment van ser derrotats per l’exèrcit romà, que va castigar-los molt durament.

# data[].attributes.body
Els generals Mari i Sul·la es van enfrontar per controlar Roma. La ciutat va viure molta violència i Sul·la va acabar imposant-se, convertint-se en dictador i reforçant el poder del Senat.

# data[].attributes.body
Juli Cèsar, Pompeu i Cras van acordar repartir-se el poder. Però les tensions i les ambicions personals van trencar el pacte i van portar a una nova guerra civil.

# data[].attributes.body
Cèsar i Pompeu es van enfrontar. Cèsar va creuar el riu Rubicó i va derrotar Pompeu, que va fugir a Egipte. Després Cèsar es va proclamar dictador vitalici.

# data[].attributes.body
Un grup de senadors, entre ells Brutus i Cassi, van matar Juli Cèsar perquè temien que volgués fer-se rei. Això va deixar Roma en un moment de gran inestabilitat.

# data[].attributes.body
Octavi (nebodastre de Cèsar), Marc Antoni i Lèpid van pactar per controlar Roma i venjar la mort de Cèsar. Van perseguir i matar els assassins, però després també es van barallar entre ells.

# data[].attributes.body
Octavi es va enfrontar a Marc Antoni i Cleòpatra, que volien governar junts. La batalla decisiva va ser a Àccium, on Octavi va guanyar. Poc després, Marc Antoni i Cleòpatra es van suïcidar.

# data[].attributes.body
Cleòpatra VII va ser l’última reina d’Egipte. Va buscar aliances amb Roma, primer amb Juli Cèsar i després amb Marc Antoni. La seva derrota davant Octavi va significar el final del regne d’Egipte i l’inici de l’Imperi Romà.

# data[].attributes.headline
IMPERI: Dinastia Julioclàudia (27 aC - 68 dC)

# data[].attributes.subject
IMPERI: Dinastia Julioclàudia (27 aC - 68 dC)

# data[].attributes.body
Primera dinastia d’emperadors romans, des d’August fins a Neró.

# data[].attributes.body
Reconstrucció després de la guerra civil, coliseu, estabilitat relativa.

# data[].attributes.body
Època de màxim esplendor i expansió de l’imperi, govern “dels cinc bons emperadors”.

# data[].attributes.body
Militarització de l’imperi i tensions internes.

# data[].attributes.body
Període de guerres civils i emperadors militars, crisi greu de l’imperi.

# data[].attributes.body
Reforma de Dioclecià: govern compartit entre dos augusts i dos cèsars

# data[].attributes.headline
IMPERI: Canvi de capital a Constantinoble (330 dC)

# data[].attributes.subject
IMPERI: Canvi de capital a Constantinoble (330 dC)

# data[].attributes.body
Constantí trasllada la capital de Roma a Bizanci, rebatejada com a Constantinoble.

# data[].attributes.headline
IMPERI: Cristianisme com a religió oficial (380 dC)

# data[].attributes.subject
IMPERI: Cristianisme com a religió oficial (380 dC)

# data[].attributes.body
Edicte de Tessalònica (Teodosi), el cristianisme esdevé religió oficial de l’Imperi.