# data[].attributes.body
Escolliu la secció del vostre grup i pengeu-hi tots els treballs o recursos sol·licitats (PowerPoint, element artístic/cultural, debat, audiovisual, etc.).

# data[].attributes.attachment_link.title
El Puente - Resolución de conflictos (Cortometraje)

# data[].attributes.body
Els conflictes a l’aula són oportunitats d’aprenentatge si es gestionen amb diàleg, empatia i respecte. El paper del mestre com a mediador afavoreix la reflexió i l’autoregulació dels infants, evitant càstigs que minven la seva autonomia i capacitat crítica. Cal promoure contextos comunicatius que fomentin la cooperació i el creixement personal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflexionant sobre la resolució de conflictes a l’aula - El Diari de l’Educació

# data[].attributes.attachment_link.description
Al contrari del que pot semblar, els conflictes són una oportunitat d’aprenentatge i no pas un problema. Donant perspectiva al conflicte i resituant-lo, establim un diàleg entre les parts en desacord.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=8SXPoGhGoX%208

VIDEO DE SU VIDA

# data[].attributes.attachment_link.title
Del Revés 2 (Inside Out 2) | Tráiler Oficial en español | HD

# data[].attributes.headline
La otra clase: convivencia y mediación escolar

# data[].attributes.subject
La otra clase: convivencia y mediación escolar

# data[].attributes.body
https://youtu.be/LNViaqtbyyY?si=WGyOGkWuxt3GQ_Sl

# data[].attributes.headline
Influencia de las dinámicas de grupo en la formación superior semipresencial 

# data[].attributes.subject
Influencia de las dinámicas de grupo en la formación superior semipresencial 

# data[].attributes.body
https://recyt.fecyt.es/index.php/Redu/article/view/96016

# data[].attributes.body
El tema del debat estara relacionat amb el text elegit. Reflexionarem sobre les dos formes de Fer classe.

# data[].attributes.headline
L'estructuració del model de la intel·ligència emocional DINAMICA:

# data[].attributes.subject
L'estructuració del model de la intel·ligència emocional DINAMICA:

# data[].attributes.body
Dinamica de la pilota de les emocions:

Descripció de l'activitat:  En aquesta activitat es portarà una pilota de plàstic i vos passareu la pilota entre tots

Cada ronda consistira en que jo vos dire per example: esta ronda es la ronda de la alegria. I cada un de vosaltres tenen que contar alguna historia , anecdotes , pelicules / llibres / cançons que li recorden a este sentiment o emoció

# data[].attributes.body
En l'aula realitzarem 4 dinàmiques:

Peus nugats: es de tipus de cohesió de grup i es seu objectiu es millorar el treball en equip

El mural: es d'afirmació i l'objectiu es treballar l'autoestima

A cegues: el tipus es de confiança i el seu objectiu preten treballar la confiança en el grup

La illa: es de tipus de distenció i l'objectiu es cambiar el clima de l'aula.

I també es realitzara un taller per a treballar el mètode collage

# data[].attributes.attachment_link.title
EJEMPLO NEGOCIACIÓN - ESTRATEGIA GANAR-GANAR (RYF6)

# data[].attributes.body
Mini Kashtan

# data[].attributes.body
EN LES TEUES SABATES

Cada persona ha de posar una vivència / anècdota que haja passat (pot ser trista , alegre , divertida , alguna cosa que li enfada etc..) en un paper. Després , es posarà cada paperet en una caixa que jo portaré . Es mesclarà , jo traure un paper a l'atzar i el llegiré. Els altres han de dir com actuarien

# data[].attributes.body
Les dinàmiques de grup són un conjunt de mètodes i procediments que serveixen per fer-lo més eficaç, estimular l'acció i funcionament del grup per aconseguir el objectius.

Les caractéristiques son: que son vivencials i ludiques.

Les dinàmiques vivencials son activitats participatives i reflexivos que simulen situacions reals per a obtindre experiencias personals.

Les dinàmiques son lúdiques perqué es presente en forma de joc que preten favoreixer la diversión, la estimulació de la creativitat i l´afrontament d'emocions.

Encara que les dinàmiques es presenten en forma de joc no son un joc, ja que tenen un objectiu mes enllà de l'entreteniment.

Parlarem també dels principis, que son essencials per tindre en compte tot treball en grup.

La sinergia grupal es l'acció coordinada de les accions i les capacitats dels diferents membres d'un grup per aconseguir el seu objectiu.

Les dinàmiques de grup tenen tres fases, la planificació , la aplicació i la avaluació.

I per últim les dinàmiques clasifiquen en: pla de formació d’animadors, d’Alfonso Francia i Javier Mata i en llibre La alternativa del juego. Juegos y dinámicas de educación para la paz , de Paco Cascó

n i Carlos Martín.

# data[].attributes.body
La forma que traballare este text sera en base a preguntes/ debat sobre el text

# data[].attributes.body
Conflicte : La Revolució de Juliol a França(1830)

En el quadre, Delacroix representa persones comunes del poblat de tot tipus pero sobretot treballadores que, igual que en el conflicte real, no estan d'acord amb l'autoritat en defensa dels seus drets.

Mostra una certa representació de l’horror de la guerra, i pot servir per a debatre com prevenir els conflictes.

# data[].attributes.body
1. Creus que la violència pot estar justificada per aconseguir la llibertat?

(Nosaltres Creguem que la comunicació assertiva es la millor solució)

2. ¿El quadre transmet un missatge de llibertat o de guerra? ¿Què penseu vosaltres ?

3. ¿La unió de les persones del poble pot evitar el conflicte?

4. Quin paper té la dona en el quadre?

5. L’art pot ajudar a prevenir conflictes o només reflectir-los visualment?

# data[].attributes.body
Priya Parker, l’autora del llibre “The art of Gathering” (l’art de reunir-se). Vol Indicar als convidats a una reunió el propòsit o propòsits de la reunió és essencial perquè les persones sàpien al fet que venen, sàpien que s'espera d'elles i es preparen adequadament.

# data[].attributes.body
"Reunió de gent importantísima" de Marina Tellme.

# data[].attributes.headline
Text inspirat en el llibre de Priya Parker "l'art de reunir-se"

# data[].attributes.subject
Text inspirat en el llibre de Priya Parker "l'art de reunir-se"

# data[].attributes.body
Amb esta dinàmica volem que la classe parle d'un matix tema pero amb opinions diferents.

# data[].attributes.body
El treball cooperatiu és millor que el treball col·laboratiu.

Tots haurien de tindre el mateix temps per parlar en una reunió.

Les réunions son una pèrdua de temps.

Les reunions virtuals són millors que les presencials.

Es millor fer reunions en espais oberts que dins d’un aula.

La tecnología a millorat la manera de com ens reunim.

Les emocions haurien de quedar fora de les reunions.

Mostrar vulnerabilitat en una reunió es un signe de debilitat.

Es millor parlar molt que quedar-se callat.

# data[].attributes.body
Què és metacognició? Per què és important?

(traducció vídeo “What’s Metacognition – and Why Does it Matter? (Edutopia)

Metacognició és l’habilitat de reflexionar sobre el que s’està aprenent i com s’està aprenent. No és què haig d’aprendre sinó com ho puc aprendre millor. La metacognició es pot adquirir mitjançant el fet de llançar preguntes als aprenents que els facin pensar els camins que els han conduït a aprendre-ho de forma exitosa.

# data[].attributes.body
Autoavaluació: 5 preguntes que es responen individuals i s'envien per separat en AULES. Exemples: com ens hem distribuït les tasques? com ens hem sentit treballant? com ha sigut l'execució de les sessions? ens hem planificat bé?

Coavaluació: Jo prepare una fitxa individual per avaluar-nos entre nosaltres.

Heteroavaluació: La rúbrica meua per a avaluar-vos.

Metacognició: Escala metacognició per a avualuar al finalitzar les dues sessions.

# data[].attributes.headline
Activitats pràctiques per a la Metacognició

# data[].attributes.subject
Activitats pràctiques per a la Metacognició

# data[].attributes.body
Targetes de situacions

Objectiu: Practicar respostes ràpides.
Com funciona:

1. Es preparen targetes amb situacions quotidianes (ex.: piropo d’amiga, malentès amb un amic, problema amb xarxes socials). Jo vos les repartire

2. Cada participant agafa una targeta i la llitg en veu alta , despres dira

Què pensa

Què sent

Com actuaria

EJEMPLO:

Una amiga me deja un vestido para una boda por que no tenia que ponerme

Que pienso: Hay que monaaa , menos mal que me ha dejado el vestido

Que siento: Siento que tengo una gran amiga y que la tengo que cuidar

Como actuo: Le envio un mensaje i le doy las gracias

3. Els altres poden afegir alternatives o millores.

# data[].attributes.body
ELS DEBATS són una manera enriquidora d' intercanviar punts de vista i opinions sobre un tema. Tot i així, fer un bon debat requereix algunes condicions necessàries per a gaudir de totes les possibilitats que ens ofereix aquesta pràctica.

Què és un debat?

Un debat és un diàleg entre dues o més persones que intenten exposar el seu punt de vista sobre un tema comú i convèncer l' altra de a veracitat o bondat de la pròpia opinió.

En un debat hi ha els interlocutors, que són les persones que defensen les posicions oposades, i el moderador, que s' encarrega de dirigir la discussió.

Quines característiques té un bon debat?

Allò que fa que puguem parlar d' un bon debat recau tant en el fet de mostrar una actitud dialogant i d' escolta com en la qualitat dels arguments que fem servir. Per a garantir que hi hagi un bon debat, és desitjable:

1. Escoltar amb atenció l' oponent. Procura entendre les seves raons per tal de poder cirticar-les amb consistència. No s' han de modificar ni ridiculitzar.

2. Definir el propi punt de vista amb arguments. Els exemples, les evidències o les proves empre afegeixen qualitat.

3. Respondre les objeccions de l' oponent. Si ha detectat una debilitat en el teu argument, no el menyspreïs. Reforça el teu punt de vista amb nous arguments sense repetir el que ja has dit.

4. Ser rellevant defensant la pròpia posició i no apartar-se del tema concret que es discuteix. Mira d' anar al gra buscant raons de pes.

5. Justificar la pròpia posició amb prous motius. Aborda el tema des de diferents perspectives: social, econòmica, ètica, històrica...

6. Ser clar/a. Procura fer servir expressions senzilles que s' entenguin amb claredat.

7. Intentar buscar la veritat. No aportis idees que no sàpigues o que siguin falses.

8. Jugar net. Respecta els torns de paraula i evita expressions i gestos fora de to.

Organitzem un debat

Preparació

1. Definir el tema que volem debatre, tenint en compte que hi ha d' haver dues posicions: una en contra i l' altra a favor.
2. Decidir qui seran els participants en el debat i assignar les posicions que defensarà cadascun d' ells.
3. Nomenar un moderador o moderadora que dirigirà el debat. És convenient que el moderador es prepari una llista de temes que puguin ajudar, en un moment determinat, a afegir nous arguments al debat.
4. Determinar el funcionament del debat: durada de la intervenció dels participants, normes de conducta...
5. Cada grup o participant farà una cerca d' informació per a preparar-se els arguments que utilitzarà per a defensar la seva posició.

Realització
1. El moderador introdueix el tema que s' ha de debatre, presenta els participants i explica les normes generals del debat.
2. Es concedeix la paraula a cadascun dels participants alternativament. S' ha de fer de manera ordenada i respectuosa perquè tothom pugui defensar la seva posició.
3. Un cop els participants han acabat totes les intervencions, s'obre la sessió de preguntes i respostes que el moderador haurà d' anar dirigint.
4. Finalment, s' arriba a un consens sobre les conclusions extretes del debat.

Valoració
1. S' ordenen les idees tractades a favor i en contra i es recullen els arguments que han donat els participants.
2. Es valora què s' ha dit, s' elaboren conclusions i se'n ressalten les idees principals.

# data[].attributes.headline
TEMA DEBAT: COMUNICACIÓ VERBAL I NO VERBAL

# data[].attributes.subject
TEMA DEBAT: COMUNICACIÓ VERBAL I NO VERBAL

# data[].attributes.body
“Segons Albert Mehrabian, en la comunicació interpersonal només el 7% de l’impacte prové de les paraules, mentre que el 38% depèn del to de veu i el 55% del llenguatge corporal.”

# data[].attributes.body
“Segons Albert Mehrabian, en la comunicació interpersonal només el 7% de l’impacte prové de les paraules, mentre que el 38% depèn del to de veu i el 55% del llenguatge corporal.”

# data[].attributes.body
Experimentar un conflicte des de diferents punts de vista.

Practicar l’escolta activa, l’empatia i la recerca de solucions creatives.

Entendre la diferència entre posicions (el que cada part diu que vol) i interessos (el que realment necessita).

# data[].attributes.body
Un grup crea una escena que se facilitarà en un paper representant un conflicte, en un moment algú diu "CONGELA" i tots queden immòbils. Un o diversos facilitadors interpretaran el que senten els personatges o com podran actuar per resoldre-ho. En tornar a descongelar l'escena s'ha de resoldre el conflicte de la manera més justa per a les dues parts.

# data[].attributes.headline
DINAMICA CONFLICTE A CAMARA LENTA I RAPIDA: EL MIRALL EMOCIONAL.

# data[].attributes.subject
DINAMICA CONFLICTE A CAMARA LENTA I RAPIDA: EL MIRALL EMOCIONAL.

# data[].attributes.body
Fer visibles les emocions ocultes o reprimides que hi ha darrere dels comportaments i diàlegs en un conflicte, mostrant com aquestes influeixen en el seu desenvolupament i possible resolució.

# data[].attributes.body
PACO CASCON SORIANO ( Psicólogo y educador)

EDUCAR PER A LA PAU Y RESOLUCIÓ DE CONFLICTES

.

L'educació per la pau no només busca evitar la violència, sinó també cultivar una cultura de respecte, comprensió i cooperació entre les persones. Aquest procés comença des de la infància, on el desenvolupament d'habilitats socioemocionals és essencial per a la convivència harmònica. No n'és suficient amb ensenyar coneixements acadèmics, sinó que hem de formar els individus en valors fonamentals com l'empatia, la justícia i la solidaritat. És crucial que els educadors no només actuïn com a transmissors d'informació, sinó com a models de resolució pacífica de conflictes. Només així podrem construir societats en les quals els conflictes es gestionin de forma constructiva, buscant solucions que respectin els interessos i drets de tots els implicats. La mediació, com a eina de diàleg i enteniment, es converteix en un recurs clau en la formació de ciutadans compromesos amb la pau.

# data[].attributes.body
Les reunions

Una reunió esta formada per un grup de persones que volen aconseguir conjuntament un objectiu concret, en un temps i lloc determinat.

Les reunions poden ser:

-Formatives

-Informatives

-D’Anàlisi de problemes

-Presa de decisions

-Creatives

Els rols d’una reunió son:

-Líder

-Secretàri/a

-Informador/a

-Creatiu

-Col·laborador/a

Desenvolupament d’una reunió:

-Clarificar: Establir els objectius y temes de la reunió

-Relaxar: Crear un ambient cómode i de confiança

-Controlar: Controlar el temps, evitar desviacions…

-Dinamitzar: Estimular la participació, mantenir l’interés…

Final d’una reunió

El final d’una reunió arriba quan s’esgoten els punts del dia o per altres motius.

# data[].attributes.body
Jimmy Carter va guanyar el Premi Nobel de la Pau 21 anys després de fracassar en el seu intent de ser reelegit com a President dels EUA. Ha treballat com a Mediador en una gran quantitat de conflictes arreu del món, diversos d’ells a Amèrica Llatina.

El seu enfocament en la mediació es basa en la importància de la relació personal i la construcció de confiança, així com la convicció que la realitat es construeix a partir de les decisions de les persones.

“Totes les negociacions, ja siguin governamentals o empresarials, requereixen certes coses. Una d'elles és un respecte adequat per les persones que tens davant i les opinions de les quals difereixen de les teves. No es pot ser arrogant. Has de donar a la gent amb qui estàs discutint la teva comprensió, no el teu acord, sinó la teva comprensió.”

# data[].attributes.body
El Guernica és molt més que una pintura; és un símbol universal de la lluita pels drets humans i la justícia social. Pablo Ruiz Picasso el va crear en resposta al bombardeig de Guernica, al País Basc, el 26 d'abril de 1937, durant la Guerra Civil espanyola. Aquell atac, perpetrat per l'aviació alemanya de la Luftwaffe amb el suport de les forces franquistes, va deixar la ciutat en runes i va fer caure la vida de centenars de persones innocents. Profundament commocionat per la tragèdia, Picasso va plasmar en un enorme llenç de gairebé vuit metres de llarg i tres d'alt el patiment humà provocat per la guerra. Lluny d'una representació literal, va recórrer al cubisme i el surrealisme per deformar les figures i deshumanitzar-les, creant una escena de caos, dolor i desesperació que captura l'impacte devastador de la violència i la injustícia.

SIMBOL CONTRA L'OPRESSIÓ I LA GUERRA

# data[].attributes.body
Frases per dinamitzar un debat:

• Per començar, voldria plantejar una qüestió...

• M’agradaria afegir una idea a la que s’ha dit.

• Podries explicar millor el que acabes de dir?

• Estic d’acord amb tu, però voldria matisar...

• No compartisc la teua opinió perquè...

• Què opineu la resta sobre això?

• Pots posar un exemple que il·lustre el que defenses?

• Podem buscar un punt en comú entre les dues postures?

• És una visió interessant, però existeixen altres punts de vista.

• Com podem relacionar això amb el tema principal?

• Crec que seria positiu escoltar altres veus del grup.

• Podries concretar un poc més la teua resposta?

• Hi ha algú que tinga una opinió diferent?

• Què podem aprendre de les dues postures exposades?

• Per concloure, voldria remarcar la idea principal...

# data[].attributes.body
Tu eres?

Els facilitadors repartiran targetes amb diferents rols a cada membre del grup i proposaran un tema de reunió. En finalitzar la reunió els participants hauran d'endevinar quals d'eixos rols no estan bé fer en una reunió.

# data[].attributes.body
Comunicación No Violenta: Cambia conflictos por oportunidades

# data[].attributes.body
El curtmetratge Loop de Pixar mostra de manera molt clara com la comunicació va més enllà de les paraules. A través de la interacció entre una jove amb autisme i un jove, es reflecteix la importància d’escoltar, observar i empatitzar per poder connectar amb els altres. La història ensenya que la comunicació requereix paciència, respecte pels diferents modes d’expressar-se i la voluntat de comprendre l’altre, fins i tot quan els llenguatges són diferents.

# data[].attributes.body
A A Minute of Silence (o altres performances similars de Marina Abramović), la comunicació no verbal és l’eix central de l’experiència. Abramović estableix una connexió profunda amb el públic sense dir cap paraula, només a través de la mirada, la presència i el silenci compartit. Aquesta obra mostra com els gestos, les emocions i l’energia corporal poden transmetre significats molt intensos, creant un diàleg emocional i humà que va més enllà del llenguatge oral.

# data[].attributes.attachment_link.title
"A minute of silence" by Artist Marina Abramovic

# data[].attributes.body
🃏 Konekta Fácil
Joc de cartes basat en la comunicació no violenta que ajuda a identificar i expressar emocions i necessitats de manera respectuosa.

🦒 Jirafes i Xacals
Inspirat en el model de Marshall Rosenberg, aquest joc simbolitza dues formes de comunicar-se: la jirafa, que parla des del cor, i el xacal, que jutja i critica. Mitjançant dinàmiques i rols, permet reflexionar sobre com transformar el llenguatge violent en comunicació empàtica i respectuosa.

# data[].attributes.headline
obra d'art -- La Libertad Guiando El pueblo

# data[].attributes.subject
obra d'art -- La Libertad Guiando El pueblo

# data[].attributes.body
En aquest arbre fareu una valoració de tot allòm que haveu après. Es tracta de fer un resum de quins són els aprenentatges més rellevants.

# data[].attributes.body
“Quan parlar és la millor solució”

Posarem unes tarjetes amb dues versions d’una mateixa situació: amb una reunió i una sense, i la classe haurà de posar les situacions en el lloc que corresponga la targeta, si en el costat de la reunió o en el costat de sense  reunió. Després es fará una xicoteta reflexió en conjunt contestant aquestes preguntes: Què passa quan no ens reunim ni parlem?

Què canvia quan sí que ens reunim?

# data[].attributes.body
Va ser una escriptora, feminista i activista social estatunidenc

# data[].attributes.body
1. Role playing: és una activitat en grup on es representen històries d’amor amb humor i disfresses, trencant estereotips de gènere.

2. El dau de les emocions és una dinàmica en cercle on cada persona tira un dau, agafa una carta amb una situació emocional i comparteix una vivència personal.

3. El collage de qui soc és una activitat creativa on cada persona retalla i enganxa dibuixos que la representen en un full. Després comparteix amb el grup per què ha triat cada imatge i què significa per a ella.

# data[].attributes.body
TEMA: És millor treballar en grup que treballar sol

A FAVOR: És millor treballar en grup

1.Més creativitat: en compartir idees, es poden trobar solucions originals que una sola persona no hauria pensat.

2. Motivació: treballar amb uns altres anima a seguir avant i no rendir-se.

3.Millor comunicació: el grup ajuda a aprendre a expressar-se, escoltar i respectar opinions.

4. Repartiment d'habilitats: cada membre aporta el que millor sap fer (un escriu, un altre dissenya, un altre organitza…).

5. Menys estrés: quan es compartix el treball, hi ha menys pressió individual.

6.Major aprenentatge: s'aprenen coses noves observant com pensen o treballen els altres.

7. Sentit de pertinença: formar part d'un grup genera unió i satisfacció.

8. Preparació per a la vida real: en quasi tots els treballs cal col·laborar amb altres persones.

9. Es compartixen idees: diverses persones pensen millor que una sola.

10. Hi ha ajuda mútua: si algú té dificultats, els altres poden ajudar.

11. El treball és més ràpid i fàcil: es repartixen les tasques.

12. Millora la convivència: treballar junts ensenya a escoltar i respectar.

EN CONTRA: És millor treballar asoles

1.Més independència: no cal dependre del ritme o l'opinió dels altres.

2.Evita conflictes: en grup poden sorgir discussions o malentesos.

3.Responsabilitat individual: l'èxit o el fracàs depén només de tu, no del grup.

4.Major eficiència: algunes tasques es fan més ràpid si no cal posar-se d'acord.

5.Diferències de compromís: a vegades uns treballen molt i altres poc, però tots obtenen el mateix resultat.

6.Més concentració: treballar asoles evita distraccions i permet centrar-se millor.

7.Decisions més fàcils: no cal debatre ni esperar que tots estiguen d'acord.

8.Evita desigualtats: ningú s'aprofita del treball dels altres.

9. Més concentració: quan es treballa només hi ha menys distraccions.

10. Major control: una persona pot organitzar-se a la seua manera i no dependre d'uns altres.

11. Es treballa al propi ritme: no fa falta esperar o adaptar-se al grup.

# data[].attributes.body
La ultima cena és una obra de Leonardo da Vincci que va ser pintada entre el 1495 i el 1498. L’obra mostra a un grup de persones al voltant d’una taula. Aquesta obra mostra el moment en el que Jesus anuncia als seus dotze apòstols que un d’ells va a traicionar-lo. En el cas d’aquesta obra i relacionat amb el nostre tema, Jesus es el líder d’aquest grup.

# data[].attributes.attachment_link.title
Presentación Encuentro Virtual Doodles Blanco

# data[].attributes.body
ES LA 3º GUERRA MUNDIAL Y HAY QUE SALVAR A 6 PERSONAS.

PERO..., ¿A QUIENES?

VOSOTROS/AS LO DECIDIREIS

# data[].attributes.body
PRESENTACION DE NUESTRO APARTADO

# data[].attributes.attachment_link.title
Presentación Proyecto Trabajo Doodle Orgánico Multicolor

# data[].attributes.body
Dinàmica El cas de Noah

Objectius:

Treballar la presa de decisions

Posar en pràctica el contingut.

Fomentar el treball en grup i la cooperació.

Temps:

Entorn de 60 minuts

Participants:

Entre 13 i 20 persones

Espai:

Un espai ampli on puguin fer el rol Playing

Material:

Folis

Bolis

Casos impresos

Cas 1.

Noah s’en va el cap de setmana al seu poble. Els seus amics li diuen de fer un volt amb bici. Noah agafa la bici i, en acomiadar-se de la seua mare, aquesta li diu que no tiri per la zona del tren, que és molt perillosa. Els seus amics fan un volt pel poble i, de sobte, decideixen dirigir-se cap al tren.

Cas 2.

Noah i Àlex estan fent un volt quan es troben a un antic amic que els convida a prendre unes copes. Àlex diu que està d'acord, però Noah no ho té clar: amb el covid no li agrada anar als bars , i menys per a beure alcohol, doncs a part que són menors, li senta molt malament.

Cas 3.

Noah veu en el pati que alguns alumnes majors fumen d'amagat i, el pitjor és que li ofereixen fumar a alumnes menuts. A Noah no li sembla bé això, però no sap què fer. Té por de dir-li  a algú i que els alumnes majors prenguen represàlies.

Passos:

1 pas

Divideix la classe en 3 grups (2 de 4 i un de 5 persones)

2 pas

Cada grup deu agafar un foli en el qual deuen escriure:

1. El nom de tots els integrants

2. El nom del grup

3. Els 5 passos que cal seguir per a prendre la decisió.

4. Han d’escriure totes les alternatives que han d’ elegir.

3 pas

Se li assignarà un cas a cada grup.

Els integrants del grup deuen prendre una decisió imaginant que són “Noah” (El o La protagonista).

Para prendre la decisió deuen aplicar els 5 passos mencionats.

4 pas

Tenen 10 minuts per a prendre la decisió, repartir els personatges i per a practicar un role Playing.

5 pas

Tenen 10 minuts més per a representar-lo a tota la classe i quan acaben deuen explicar els passos que han seguit i perquè han elegit eixa alternativa.

Avaluació

Què us ha paregut la dinàmica?

Us ha paregut complicat prendre una decisió?

Com us heu sentit amb els teus companys i companyes?

Canviaríeu alguna cosa de la dinàmica?

I donarien les gràcies per participar.

# data[].attributes.body
Dibuixem una escala en la pisarra en 5 parts.

- Que han après?

- Com ho he après?

- Quines habilitats he millorat?

- Per a què me ha servit?

- Per a què hem pot valer?

Eixirà cada persona i escriurà la seua resposta en pòsits i el posarem en comú.

# data[].attributes.body
En aquesta escala podem fer una reflexió de tot alló que em apres sobre la resolució de conflictes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ejercicio de Escalera de Metacognición - Sesión 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Find high-quality images, photos, and animated GIFS with Bing Images

# data[].attributes.body
La educació emocional PDF

# data[].attributes.body
Aquest quadre mostra una parella besant-se, però amb les cares cobertes per teles blanques. Encara que estan molt a prop, no poden veure’s ni conéixer-se realment.

René Magritte el va pintar l’any 1928, i amb ell vol mostrar el que sentim o pensem, més que el que veiem.

La imatge ens fa reflexionar sobre les relacions humanes, les barreres emocionals i la dificultat de connectar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Login to access and create your next design.

# data[].attributes.body
Projectarem una imatge amb 6 preguntes metacognitives, cadascuna amb el número del dau .

Ens posarem tot el grup en cercle.

Funcionament

Cada persona tira el dau.

El número que ix indica quina pregunta ha de contestar.

Les respostes han de ser personals i reflexives.

# data[].attributes.attachment_link.title
Actividad rompehielo de regreso a la escuela en estilo arcoíris (1)

# data[].attributes.body
El tema del debat va sobre les relacions tòxiques

Tots els alumnes es tenen que posar al centre de la classe. Quan nosaltres llegim

una pregunta, cada alumne haurà de moure’s cap al costat que represente la seua

opinió: si està a favor, anirà cap a un costat, si està en contra, cap a l’altre.

Després, algunes persones podran donar una explicació del perquè han triat eixa

postura.

# data[].attributes.attachment_link.title
El poder del grupo, un lugar peligroso para dejar olvidada la responsabilidad

# data[].attributes.attachment_link.description
El poder del grupo influye en nuestros actos, nuestra forma de pensar y en la atribución de responsabilidad que hacemos hacia determinados comportamientos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Presentación moderna aesthtetic papel rosa

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Presentation designed by Arianna Ferrer Mederos.

# data[].attributes.body
Jo Freeman és una politòloga, escriptora i advocada feminista estatunidenca. Va escriure un assaig anomenat La tiranía de la falta de estructura que esta inspirat en les seues experiències en els grups d'alliberament de les dones creats en els anys 60 sobre les relacions de poder entre els col·lectius radicals feministes.

# data[].attributes.body
Fragment de la película "Ocean's 8".

# data[].attributes.body
1. El primer que farem serà 3 grups (2 de 4 persones i 1 de 5 persones)

2. Anteriorment haurem amagat una serie de preguntes per tot el pati

3. Tots els grups comencen del mateix punt de partida amb una pista que direm nosaltres per poder trobar la primera pregunta

4. Tindràn que endevinar la pregunta i si es correcta conseguiràn un sobre amb una part del tresor ( una lletra)

5. Amb la següent lletra  tindràn que anar a buscar la següent pregunta i aixina succesivament fins conseguir el tresor.

# data[].attributes.body
Cada persona tindrà pegada a l'esquena una imatge i haurà d'endevinar-la fent preguntes a la resta que només podran respondre amb si o amb no. Han de ser creatius amb les preguntes. Quan endevinen que són hauran d'ajudar la resta de la classe a endevinar la seua imatge.

# data[].attributes.body
Este joc cooperatiu potenciarà la comunicació i el treball en equip. L'objectiu principal és que tots els integrants del grup construïsquen un pont per a crear a l'altre costat d'un riu imaginari . Per a això hauran de conversar, arribar a consensos, participar i treballar en equip. A l'inici del joc, se situaran tots els participants un al costat de l'altre davant d'una línia d'eixida que representa el cabal d'un riu, a continuació se'ls donarà la consigna de construir un pont amb cadires perquè tots puguen passar a l'altre costat (tenint en compte que no poden baixar de les cadires per a construir el pont, però poden passar de cadira). El joc no acabarà fins que no s'ha travessat el riu amb l'última cadira. Finalment, el grup haurà de valorar l'experiència de treballar en equip en el seu conjunt.

# data[].attributes.body
En aquesta dinàmica tindràn que fer un dibuix d’alguna cosa que diem nosaltres.

Primer farem 3 grups i de cada grup s’elegirà una persona que serà la que explique el dibuix que té que fer l’equip. La condició serà que eixa persona no podrà parlar aixina que tindrà que fer la explicació amb gestos o com ella considere. El grup tindrà que averiguar de que es tracta i dibuixar-ho.