# data[].attributes.body
O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio -yhtiön perustava kokous pidettiin Helsingissä 29. toukokuuta 1926.

# data[].attributes.body
Samana vuonna 9. syyskuuta yhtiö lähetti ensimmäisen radio-ohjelmansa Unioninkatu 20:ssä sijainneesta studiosta Suomen Radioyhdistykseltä hankituilla laitteistoilla, ja tätä päivää pidetään Yleisradion syntymäpäivänä, vaikka vasta vuonna 1928 sen lähetyksiä pystyi kuuntelemaan koko maassa.

# data[].attributes.body
Tämän jälkeen maanlaajuista verkkoa kehitettiin ja tultaessa 1930-luvulle lähetyksiä pystyi kuuntelemaan jo 100 000 suomalaista kotia.

# data[].attributes.body
Vuonna 1934 Yleisradion toiminta siirtyi Suomen valtiolle. Uuden yhtiön nimeksi tuli ensin Oy Suomen Yleisradio Ab ja vuodesta 1944 Oy Yleisradio Ab.

Nimi Yleisradio napattiin Puolustusvoimilta, jossa yleisradiolla tarkoitettiin kaikkien kuultavissa olevaa radiolähetystä.

# data[].attributes.body
Merkittävimmät mediat Yleisradion perustamisen aikaan: sanoma- ja aikakauslehdet, kirjat, elokuvat, teatterit, kuvat ja taideteokset. Yleisradion perustamisen jälkeen radio ja televisio vakiinnuttivat asemansa suomalaisten tärkeissä medioissa.

# data[].attributes.body
“Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme. Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä.” ― Näillä sanoilla väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri avasi O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan.

# data[].attributes.body
Ohjelmiston tavoitteena oli “kansansivistyksen edistäminen, hyödyllisten tiedonantojen toimittaminen ja viattoman ajanvietteen hankkiminen”.

# data[].attributes.body
Yleisradion tehtävänä on informoida, sivistää ja viihdyttää.

# data[].attributes.body
Yleisradion lähetysten kuuntelemisen mahdollisti harvaan asutun maan sähköistäminen.

# data[].attributes.body
Ylen tehtävä on vahvistaa Suomen demokratiaa ja kulttuuria. Ylen pitää myös edistää tasa-arvoa ja sitä, että ymmärrämme toisiamme.

# data[].attributes.body
“Yle on yhteinen juttu. Suomalaisten oma yhtiö kertoo sinun tarinasi.” - www.yle.fi

# data[].attributes.body
Ylen ylin päättävä elin on hallintoneuvosto, jossa on 21 jäsentä. Hallintoneuvosto mm. päättää yhtiön strategiasta ja valvoo, että Ylen julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi.

# data[].attributes.body
Ylen hallitukseen kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä. Hallitus mm. valitsee yhtiön ylimmän johdon, päättää seuraavan vuoden talousarviosta ja vastaa yhtiön toiminnan tuloksellisuudesta.

# data[].attributes.body
Ylen toimitusjohtaja johtaa yhtiön toimintaa osakeyhtiölain sekä yhtiön hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa yhtiön toiminnan johtamisessa sekä yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamisessa.

# data[].attributes.body
Ylen vastaavat toimittajat huolehtivat siitä, että Ylen sisällöntuotannossa ja julkaisutoiminnassa noudatetaan lakia, eettisiä ohjeita ja yhtiön toimintaa koskevia muita ohjeita. Vastaavien toimittajien vastuut ja tehtävät on määritelty sananvapauslaissa.

# data[].attributes.body
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media, ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.
Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.body
Ylen varsinaisessa yhtiökokouksessa käsitellään yhtiöjärjestyksen mukaan varsinaiselle yhtiökokoukselle kuuluvat asiat sekä mahdolliset muut yhtiökokouskutsussa erikseen mainitut asiat.

# data[].attributes.body
Ylen yhtiöjärjestys määrittelee mm. yhtiön toimialan, osakepääoman ja hallintoelimet.

# data[].attributes.body
Sisäisen valvonnan avulla varmistetaan mm. Ylen toimintaa koskevan informaation luotettavuus, yhtiön tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien, periaatteiden ja ohjeiden noudattaminen.

# data[].attributes.body
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Lisäksi toimintaamme ohjaavat eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset.

# data[].attributes.body
Ylen rahat tulevat Yle-verosta. Yksi ihminen maksaa Yle-veroa enintään 163 euroa vuodessa.

# data[].attributes.body
Yle ei saa esittää mainoksia. Siksi Yle ei saa rahaa mainoksista samalla tavalla kuin kaupalliset mediafirmat.

# data[].attributes.body
Suomen parlamentti eli eduskunta päättää, mitä tehtäviä Ylellä on. Eduskunta päättää myös Yle-verosta.

# data[].attributes.body
Yle on riippumaton, eli se ei anna muiden vaikuttaa Ylen ohjelmiin. Yle noudattaa vain lakia ja toimittajien ammattiohjeita.

# data[].attributes.body
Tietoa, sivistystä tai viihdettä, sen mukaan mikä ketäkin kiinnostaa – sitä on julkinen palvelu.

# data[].attributes.body
Julkinen palvelu tukee ihmisiä oman elämänsä ja yhteiskunnan toimijoina.

# data[].attributes.body
Julkisen palvelun tehtävä on palvella kaikkia. Yle on kaikkien ulottuvilla, mutta näyttäytyy ihmisille eri tavoin.

# data[].attributes.body
Yle auttaa siinä, että ihmiset kokevat olevansa osa ympäröivää yhteiskuntaa.

# data[].attributes.body
Yle on läsnä koko Suomessa, ja se, mitä Yle tekee, on kaikkien käytettävissä ilman eri maksua.

# data[].attributes.body
Ylen arkistot ovat kansakunnan muisti. Avaamme sisällöissämme näkymiä tulevaisuuteen, autamme rakentamaan tulevaisuuden Suomea, luomme uskoa tulevaan.

# data[].attributes.body
Ylellä on erityinen rooli myös perusturvallisuuden ylläpitäjänä, muun muassa luotettavan tiedon välittämisessä. Tämä rooli korostuu silloin, kun yhteiskunnassa on häiriötilanteita tai poikkeusolot.

# data[].attributes.body
Palvelemme erityisryhmiä tavalla, jota muut eivät tee.

# data[].attributes.body
Yle tarjoaa ja kehittää monimuotoista sekä monipuolista sisältöä jokaiselle suomalaiselle.

# data[].attributes.body
Yle-lain 5 luvun 12 §:ssä on mainittu mainonnan kielto.

# data[].attributes.body
Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

# data[].attributes.body
Ylen logot kautta aikain:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa. Ohjetta on tässä päivityksessä ajantasaistettu.

1 Johdanto

Yleisradion toiminnan rahoittamiseksi peritään vuotuista yleisradioveroa. Yleisradioveron suorittamisvelvollisuudesta ja verotusmenettelystä säädetään yleisradioverosta annetussa laissa (484/2012, YleveroL). Verohallinto määrää yleisradioveron tuloverotuksen yhteydessä. Vero tilitetään valtiolle.

Luonnolliset henkilöt ja elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavat yhteisöt maksavat yleisradioveroa. Alle 18-vuotiaat henkilöt tai luonnolliset henkilöt tai yhteisöt, joiden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa, eivät maksa yleisradioveroa.

Henkilön yleisradioveroa suoritetaan vain puhtaan pääomatulon ja puhtaan ansiotulon yhteismäärän tai sitä korkeamman yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Henkilön yleisradiovero on tulojen määrästä riippuen enintään 163 euroa.

Yhteisön yleisradiovero on verotettavan tulon määrästä riippuen 140-3 000 euroa. Yhteisö ei maksa yleisradioveroa, jos sen verotettava tulo on alle 50 000 euroa.

2 Henkilön yleisradiovero

2.1 Verovelvolliset

Henkilön yleisradioveroa suorittavat Suomessa yleisesti verovelvolliset henkilöt, jotka ovat viimeistään verovuoden aikana täyttäneet 18 vuotta. Esimerkiksi vuonna 2022 verovelvollisia ovat vuonna 2004 ja sitä ennen syntyneet henkilöt. Yleisradioveroa suorittavat myös henkilöt, jotka ovat olleet Suomessa yleisesti verovelvollisia vain osan verovuodesta. Yleisradioveroa suoritetaan vielä henkilön kuolinvuodelta. Kuolinpesä ei maksa yleisradioveroa kuolinvuoden jälkeisiltä verovuosilta.

Yleisradioveron suorittamisvelvollisuus on henkilökohtainen. Samassa perheessä tai taloudessa voi siten olla useampikin henkilö, joka suorittaa veroa. Yleisradioveroa on suoritettava riippumatta siitä, onko henkilöllä tai hänen taloudessaan televisio. Yleisradioveroa suoritetaan myös riippumatta siitä käyttääkö henkilö Yleisradion palveluita tai voiko hän edes käyttää Yleisradion palveluita.

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan erillistä Ahvenanmaan maakuntalainsäädäntöön perustuvaa mediamaksua (landskapslag (2019:103) om medieavgift), ks. Verohallinnon ohje Ahvenanmaan mediamaksu.

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, joka on ollut koko verovuoden rajoitetusti verovelvollinen. Tuloverolain (1535/1992, TVL) säännösten perusteella ratkaistaan, onko henkilö Suomessa yleisesti vai rajoitetusti verovelvollinen.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei veroteta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Osakkaan osuus yhtymän tulosta otetaan huomioon laskettaessa osakkaana olevan luonnollisen henkilön puhdasta ansio- tai pääomatuloa ja yhteisön verotettavaa tuloa. Tällä tavoin osuus yhtymän tulosta luetaan yhtymän osakkaana olevan luonnollisen henkilön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Verovuoden aikana kuolleen henkilön yleisradiovero määrätään hänen kuolinpesälleen noudattaen mitä TVL 17 §:n 1 momentissa säädetään (YleveroL 2 §:n 3 momentti). TVL 17 §:n 1 momentin mukaan verovuoden aikana kuolleen henkilön kuolinpesää verotetaan kuolinvuodelta sekä vainajan että kuolinpesän tulosta. Tämän mukaisesti kuolinvuoden puhdasta ansiotuloa ja puhdasta pääomatuloa laskettaessa otetaan huomioon sekä henkilön elinaikaiset että hänen kuolemansa jälkeiset kuolinpesän tulot ja niihin kohdistuvat luonnolliset vähennykset.

Henkilö voi olla Suomessa yleisesti verovelvollinen vain osan verovuodesta esimerkiksi tilanteessa, jossa hän muuttaa Suomeen verovuoden aikana. Tällöin hän suorittaa yleisradioveroa niiden tulojen perusteella, joista häntä verotetaan Suomessa yleisesti verovelvollisena. Esimerkiksi palkkaa, jonka hän on saanut ennen Suomeen tuloaan, ei lueta puhtaaseen ansiotuloon, jota käytetään yleisradioveron laskentaperusteena.

2.2 Henkilön yleisradioveron määrä

Henkilön yleisradioveron laskentaperusteesta ja määrästä säädetään YleveroL 2 §:ssä. Yleisradiovero on 2,5 prosenttia tuloverolaissa tarkoitetun verovuoden puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärän tai sitä korkeamman hänelle yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Jos henkilölle ei ole vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron määrä lasketaan suoraan hänelle tuloverotuksessa lasketun puhtaiden tulojen yhteismäärän perusteella. Vero on 2,5 prosenttia tulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Yleisradioveroa ei kuitenkaan ole suoritettava 163 euroa enempää.

Puhdas ansiotulo lasketaan vähentämällä veronalaisista ansiotuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 3 momentti). Puhdas pääomatulo lasketaan vähentämällä veronalaisista pääomatuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 2 momentti). Luonnollisia vähennyksiä ovat tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä johtuvat menot, kuten palkkatulon perusteella vähennettävä tulonhankkimisvähennys ja asunnon ja työpaikan välisten matkojen kustannusten vähennyskelpoinen määrä. Luonnollisia vähennyksiä eivät ole esimerkiksi asunto-, opinto- tai tulonhankkimisvelan korot, palkansaajan eläkevakuutusmaksut tai eläketulovähennys.

Esimerkki 1: Henkilön puhdas ansiotulo on 15 000 euroa ja puhdas pääomatulo 900 euroa. Hänelle ei ole vahvistettu yrittäjän eläkelain eikä maatalousyrittäjän eläkelain mukaista työtuloa. Puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 15 900 euroa. Yleisradioveron määrä on 47,50 euroa ((15 900 - 14 000) x 2,5 % = 47,50 euroa).

Eläkelaitos vahvistaa yrittäjän työtulon ja maatalousyrittäjän työtulon niille henkilöille, joilla on yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukainen eläkevakuutus. Eläkelaitos ilmoittaa Verohallinnolle kunkin verovuoden työtulon määrän. Jos henkilölle on vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron laskentaperuste on suurempi seuraavista:

1. puhdas ansiotulo + puhdas pääomatulo

2. YEL-työtulo + MyEL-työtulo

Kun henkilön yleisradiovero lasketaan vaihtoehtoisesti vahvistetun työtulon määrän perusteella, yleisradioveroa voi joutua suorittamaan yrittäjä, jonka harjoittaman yritystoiminnan verotuksellinen tulo on pieni tai tappiollinen, tai joka harjoittaa yritystoimintaa osakeyhtiömuodossa ja saa yhtiöstään verovapaita osinkotuloja.

Esimerkki 2: Henkilön puhdas ansiotulo on 15 000 euroa ja puhdas pääomatulo 900 euroa. Puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 15 900 euroa. Hänelle on vahvistettu yrittäjän eläkelain mukaista työtuloa 17 000 euroa. Yleisradiovero lasketaan vahvistetun yrittäjän työtulon määrän perusteella, koska se on suurempi kuin puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä. Yleisradioveron määrä on 75,00 euroa ((17 000 - 14 000) x 2,5 % = 75,00 euroa).

Yleisradioveroa ei suoriteta, jos edellä esitetty laskentaperuste jää alle 14 000 euron. Käytännössä veroa maksetaan vasta 14 750 euroa ylittävistä palkkatuloista ja 14 000 euroa ylittävistä eläketuloista ja päivärahatuloista. Ero johtuu siitä, että palkkatuloja saava verovelvollinen saa vähentää palkkatulostaan tulonhankkimisvähennyksen, joka on 750 euroa. Eläketulosta tai päivärahatulosta ei tehdä tulonhankkimisvähennystä. Verohallinto tekee tulonhankkimisvähennyksen palkkatulosta viran puolesta.

Veronmaksukynnyksen ylittyessä yleisradiovero kasvaa liukuvasti. Yleisradioveron enimmäismäärä vuodessa on 163 euroa. Veron enimmäismäärä saavutetaan noin 21 270 euron palkkatuloilla ja 20 520 euron eläke- ja päivärahatuloilla.

YleveroL 2 §:n mukaisesti lasketusta henkilön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollista ulkomaisen veron hyvitystä tai ulkomaan tulosta johtuva veron määrä kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain (1552/1995) mukaisesti. Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka henkilö on maksanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan eläketulosta tai joka kohdistuu tuohon eläketuloon. Yleisradioverosta voidaan vähentää myös esimerkiksi lähdeveroa, jonka henkilö on suorittanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan osinkotulosta.

Yleisradioverosta ei vähennetä tuloverolain mukaisia verosta tehtäviä vähennyksiä kuten kotitalousvähennystä, valtionverotuksen invalidivähennystä tai työtulovähennystä. Henkilön yleisradiovero ei ole myöskään tuloverotuksessa vähennyskelpoinen meno (TVL 31 §:n 8 momentti).

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja verotuksen muutos muuttaa yleisradioveron laskentaperustetta. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä. Yleisradioveroa palautetaan tai maksetaan lisää osana verotuksen muutoksen johdosta palautettavaa tai lisää maksettavaa määrää.

Esimerkki 3: Henkilön puhdas ansiotulo on 15 000 euroa ja puhdas pääomatulo 900 euroa vuoden 2018 verotuksessa. Hänelle ei ole vahvistettu yrittäjän eläkelain eikä maatalousyrittäjän eläkelain mukaista työtuloa. Puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 15 900 euroa. Yleisradioveron määrä on 47,50 euroa ((15 900 - 14 000) x 2,5 % = 47,50 euroa).

Vuonna 2020 toimitetaan verotuksen oikaisu, jossa henkilön vuoden 2018 tuloon lisätään verottamatta jäänyt myyntivoitto 6 000 euroa. Vuoden 2018 puhdas pääomatulo on tämän jälkeen 6 900 euroa ja vuoden 2018 puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 21.900 euroa. Verotuksen oikaisun jälkeen vuodelta 2018 suoritettava yleisradiovero on 163 euroa ((21 900 - 14 000) x 2,5 % = 195,50 euroa, joka on suurempi kuin yleisradioveron enimmäismäärä 163 euroa). Tästä syystä oikaisun johdosta määrätään yleisradioveroa lisää vain 115,50 euroa (163 - 47,50 = 115,50 euroa).

3 Yhteisön yleisradiovero

3.1 Verovelvolliset

Yhteisön yleisradioveroa suorittavat elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968, EVL) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua liike- tai ammattitoimintaa tai maatilatalouden tuloverolaissa (543/1967, MVL) tarkoitettua maataloutta Suomessa harjoittavat yhteisöt, jos niiden verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa. Yhteisön yleisradioveroa ei suorita yhteisö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan erillistä Ahvenanmaan maakuntalainsäädäntöön perustuvaa mediamaksua (landskapslag (2019:103) om medieavgift), ks. Verohallinnon ohje Ahvenanmaan mediamaksu.

Yhteisöt on määritelty TVL 3 §:ssä. TVL 3 §:n mukaisista yhteisöistä yleisradioveron suorittamiseen velvollisia eivät kuitenkaan ole valtio ja sen laitos, hyvinvointialue, hyvinvointiyhtymä, kunta, kuntayhtymä, seurakunta, uskonnollinen yhdyskunta, asunto-osakeyhtiö, TVL 20 §:ssä tarkoitettu tuloverosta vapaa yhteisö ja ulkomainen kuolinpesä, vaikka ne harjoittaisivatkin elinkeinotoimintaa tai maataloutta.

Verovelvollisia yhteisöjä voivat olla esimerkiksi osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki, keskinäinen vakuutusyhdistys, yhdistys ja säätiö. Myös yleishyödyllinen yhteisö voi olla verovelvollinen, jos sillä on verotettavaa elinkeinotuloa tai maatalouden tuloa. Ulkomainen yhteisö voi olla velvollinen suorittamaan yleisradioveroa, jos se harjoittaa Suomessa elinkeinotoimintaa tai maataloutta kiinteästä toimipaikasta.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei vero-teta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Siten yhtymän osakkaana olevan yhteisön osuus yhtymän tuloon luetaan yhteisön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Yhteisön verovelvollisuuden edellytyksenä on aina, että yhteisö on harjoittanut verovuonna EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Elinkeinotoiminnan tai maatalouden laajuudella, voitollisuudella tai tappiollisuudella ei ole sinänsä merkitystä, vaan yhteisö on verovelvollinen jo vähäisenkin elinkeinotoiminnan tai maatalouden perusteella, jos yhteisön koko toiminnan verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa.

Tietyillä yhteisöillä ei voi EVL 1 §:n 2 momentin perusteella olla henkilökohtaista tulolähdettä, vaan niiden harjoittaman toiminnan tulos maataloutta lukuun ottamatta lasketaan EVL:n mukaan. Tällaisia yhteisöjä ovat esimerkiksi osakeyhtiöt, osuuskunnat, yhdistykset ja säätiöt, jos ne eivät ole yleishyödyllisiä tai asunto-osakeyhtiöitä tai kiinteistöosakeyhtiöitä. Näiden yhteisöjen EVL:n mukaan laskettu tulos voi siten muodostua kokonaan tai osin myös muusta kuin EVL 1 §:n 1 momentin mukaisesta elinkeinotoiminnasta. Jos yhteisön toiminta muodostuu kokonaan muusta kuin elinkeinotoiminnasta, se ei ole velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa, vaikka yhteisön toiminnan tulos lasketaankin EVL:n mukaan.
Esimerkki 4:
Yksityishenkilöiden omistaman osakeyhtiön toiminta muodostuu arvopapereiden passiivisesta hallinnoinnista. Toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Toiminta ei ole myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua maataloutta.

Verovuodesta 2020 lähtien yhtiön verotuksessa sovelletaan sen yhteisömuodon perusteella EVL:a, vaikka yhtiön toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Tämän vuoksi yhtiön toiminnan tulos lasketaan TVL:n sijaan EVL:n mukaan. Toiminnan tuloksen laskemiseen sovellettavan tuloverolain muuttuminen ei kuitenkaan vaikuta toiminnan verotuksellisen luonteen arviointiin. Siten yhtiö ei velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa.
Esimerkki 5:
Osakeyhtiö harjoittaa huoltoasematoimintaa, jota pidetään EVL 1 §:n 1 momentin mukaisena elinkeinotoimintana. Lisäksi yhtiö vuokraa omistamaansa kahta osakehuoneistoa yksityishenkilöille. Vuokraustoiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä eikä sitä ole pidettävä myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettuna maataloutena.

Koska yhtiö harjoittaa EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa, yhtiö on velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa toimintansa luonteen perusteella.

Jos yhteisöllä voi EVL 1 §:n 2 momentin perusteella olla henkilökohtainen tulolähde, henkilökohtaisessa tulolähteessä verotetaan toiminta, joka ei ole elinkeinotoimintaa eikä maataloutta. Jos tällaisella yhteisöllä on vain henkilökohtaiseen tulolähteeseen luettavaa toimintaa, se ei ole velvollinen suorittamaan yleisradioveroa.

3.2 Yhteisön yleisradioveron määrä

Yhteisön yleisradioveron laskentaperuste on yhteisön verovuoden verotettava tulo. Yhteisömuoto ja yleishyödyllisyysasema voivat vaikuttaa verotettavan tulon laskentaan. EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle jäävien yhteisöjen verotettava tulo lasketaan TVL 30 §:n 4 momentissa säädetyllä tavalla. TVL 30 §:n 4 momentin mukaan yhteisön elinkeinotoiminnan verotettava tulo, maatalouden verotettava tulo ja muun toiminnan verotettava tulo lasketaan erikseen vähentämällä verovuoden tulosta aikaisemmilta verovuosilta vahvistetut samanlajiset tappiot.

EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen piiriin kuuluvien yhteisöjen verotuksessa elinkeinotoiminnan tulolähteen verotettava tulo lasketaan vähentämällä elinkeinotoiminnan tulolähteen verovuoden tuloksesta aiemmilta verovuosilta vahvistetut elinkeinotoiminnan tulolähteen vahvistetut tappiot sekä muun toiminnan tulolähteen verovuonna 2019 tai sitä aiemmin vahvistetut tappiot.

Muun yhteisön kuin osittain verovapaan tai yleishyödyllisen yhteisön verotettava tulo on yhteisön kaikkien tulolähteiden verotettavan tulon yhteismäärä. Jos yhteisöllä on muun toiminnan tulolähde, yhteisön verotettavaan tuloon luetaan siten myös muun toiminnan tulolähteen verotettava tulo. Siten yleisradiovero lasketaan saman verotettavan tulon perusteella kuin yhteisön tulovero.

Ulkomainen yhteisö, jolla on Suomessa kiinteä toimipaikka, suorittaa yleisradioveroa Suomen verotuksessa vahvistetun verovuoden verotettavan tulonsa perusteella.

Yhteisön, jonka verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa, on suoritettava yleisradioveroa 140 euroa lisättynä 0,35 prosentilla verotettavan tulon 50 000 euroa ylittävältä osalta. Yhteisön yleisradioveron enimmäismäärä on 3 000 euroa. Vero on 3 000 euroa, jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on 867 142 euroa tai suurempi. Jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on vähemmän kuin 50 000 euroa, yhteisö ei maksa yleisradioveroa.

Esimerkki 6: Osakeyhtiö harjoittaa pelkästään EVL 1 §:n 1 momentin mukaista elinkeinotoimintaa. Elinkeinotoiminnan verotettava tulo on 550 000 euroa. Yleisradioveron määrä on 1 890 euroa (140 euroa + (550 000 - 50 000) x 0,35 % = 1 890 euroa).

Esimerkki 7: Osakeyhtiö harjoittaa elinkeinotoimintaa ja muuta toimintaa. EVL 1 §:n 2 momentin perusteella osakeyhtiön koko toiminnan tulos lasketaan EVL:n mukaan. Osakeyhtiön elinkeinotoiminnan verotettavasta tulosta 40 000 euroa muodostuu EVL 1 §:n 1 momentin mukaisesta elinkeinotoiminnasta ja 22 000 euroa muusta toiminnasta. Verovuoden verotettava tulo on siten 62 000 euroa. Yleisradioveron määrä on 182 euroa (140 euroa + (62 000 - 50 000) x 0,35 % = 182 euroa).

Esimerkki 8: TVL 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla yleishyödyllinen yhdistys harjoittaa yleishyödyllisen toiminnan ohella elinkeinotoimintaa. Lisäksi yhdistys saa henkilökohtaisessa tulolähteessä verotettavia vuokratuloja muuhun kuin yleishyödylliseen tarkoitukseen käytettävästä kiinteistöstä. Elinkeinotoiminnan verotettava tulo on nolla euroa, koska elinkeinotoiminnan verovuoden tulos on tappiollinen tai elinkeinotoiminnan verotettavaa tuloa ei jää aikaisempien vuosien tappioiden vähentämisen jälkeen. Muun toiminnan verotettava tulo on 62 000 euroa. Yleisradioveron määrä on 182 euroa (140 euroa + (62 000 - 50 000) x 0,35 % = 182 euroa).

YleveroL 3 §:ssä määritellyllä tavalla lasketusta yhteisön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollinen ulkomaisen veron hyvitys vieraassa valtiossa suoritetun veron perusteella kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain mukaisesti. Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka yhteisö on suorittanut toisessa valtiossa siellä olevan kiinteän toimipaikkansa tulosta tai toisesta valtiosta saamastaan osinkotulosta. Ulkomaan veron vähentämisen jälkeen maksuunpantava yhteisön yleisradiovero voi siten olla pienempi kuin 140 euroa.

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja muutos pienentää tai suurentaa verotettavan tulon määrää. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä.

3.3 Yhteisön yleisradioveron vähentäminen

EVL 8 §:n 1 momentin 19 kohdan mukaan yhteisön yleisradiovero on elinkeinotoiminnan tulolähteen tulosta vähennyskelpoinen meno. Maatalouden tuloon kohdistuva yhteisön yleisradiovero on puolestaan maatilatalouden tuloverolain (543/1967, MVL) mukaan vähennyskelpoinen maatalouden tulosta. Sen sijaan yhteisön yleisradiovero ei ole vähennyskelpoinen TVL:n mukaan verotettavasta muun toiminnan tulolähteen tulosta.

Laissa ei ole erikseen säädetty siitä, miten yhteisön yleisradiovero jaksotetaan vähennyksenä. Jaksottamiseen ei ole otettu kantaa myöskään lain esitöissä (VaVM 14/2012 vp ja HE 28/2014). Tämän vuoksi yleisradioveron jaksottamiseen sovelletaan EVL:n mukaisessa verotuksessa EVL 22 §:n yleissäännöstä, jonka mukaan meno on sen verovuoden kulua, jonka aikana sen suorittamisvelvollisuus on syntynyt. Vähäiset menoerät saadaan kuitenkin lukea sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut.

Verohallinto katsoo, että yhteisön yleisradiovero tulee jaksottaa tuloverotuksessa ensisijaisesti sen verovuoden kuluksi, jonka aikana lopullinen vero on maksuunpantu. Vastaavaa jaksotusperiaatetta noudatettiin esimerkiksi katumaksun jaksottamista koskevassa korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO 1981-B-II-524.

Jaksottamiskysymystä arvioitaessa on huomattava myös, että verovuoden vähennettävää yleisradioveroa ei voida kaikissa tapauksissa määrittää täsmälleen oikein samalta verovuodelta annettavassa veroilmoituksessa ja toimitettavassa säännönmukaisessa verotuksessa, koska yhteisön yleisradioveron perusteena on yhteisön verotettava tulo, jonka määrään yleisradiovero toisaalta vaikuttaa vähennyskelpoisena eränä. Sitä vastoin, jos jaksotus tapahtuu verotuspäätöksen tekohetken mukaan, maksuunpannun veron ja vähennyksen tarkka määrä on tiedossa. Tällöin ei ole tarvetta veron jälkikäteisiin oikaisuihin säännönmukaisessa verotuksessa tapahtuneiden, suoritettavan yleisradioveron määrään vaikuttavien muutosten perusteella.

Esimerkki 9: Yhteisön tilikausi ja verovuosi (2019) on 1.1.−31.12.2019. Seuraava tilikausi ja verovuosi (2020) on 1.1.−31.12.2020. Kyseisen yhteisön verovuodelta 2019 toimitettava verotus päättyy 31.10.2020 eli verovuoden 2020 aikana. Verovuodelta 1.1−31.12.2019 määrätty yhteisön yleisradiovero vähennetään yhteisön verovuoden 2020 (tilikausi 1.1.−31.12.2020) tulosta.

Esimerkki 10: Yhteisön tilikausi ja verovuosi (2019) on 1.1.2018−31.1.2019. Seuraava tilikausi ja verovuosi (2020) on 1.2.2019−31.1.2020. Kyseisen yhteisön verovuodelta 2019 toimitettava verotus päättyy 30.11.2019 eli verovuoden 2020 aikana. Verovuodelta 1.1.2017−31.1.2019 määrätty yhteisön yleisradiovero vähennetään yhteisön verovuoden 2020 (tilikausi 1.2.2018−31.1.2020) tulosta.

Verohallinto katsoo, että yhteisö voi halutessaan jaksottaa verovuodelta suoritettavan yleisradioveron saman verovuoden kuluksi arviomääräisenä. Jos näin vähennetty vero poikkeaa verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätystä yleisradioverosta, poikkeama tulee ottaa huomioon siten, että se vaikuttaa yhteisön verotettavaan tuloon veron määräämisvuonna.

EVL 22 §:n mukaan vähäiset menoerät saadaan lukea myös sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut. Yhteisön yleisradiovero voidaan vaihtoehtoisesti lukea maksuperusteen mukaisesti verovuoden kuluksi yleisradioveron suoritukseksi verovuonna maksettujen ennakkojen ja lisäennakkojen määräisenä.

Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on pienempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, lisää maksettava määrä vähennetään maksuhetkellä kuluvan verovuoden veronalaisesta tulosta. Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on suurempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, liikaa maksettu ja vähennetty yleisradioveron määrä lisätään maksuhetkellä kulumassa olevan verovuoden veronalaiseen tuloon.

Esimerkki 11: Yhteisön tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2019. Seuraava tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2020.

Yhteisö maksaa yleisradioveron ennakoita 1 000 euroa verovuonna 1.1.−31.12.2019. Yhtiö voi vähentää maksamiaan ennakoita vastaavan määrän 1 000 euroa verovuoden 2019 kuluna maksuperusteisesti.

Yhteisön verotus vuodelta 2019 päättyy 31.10.2020. Verotuspäätöksen mukaan verovuodelta 2019 suoritettava yleisradioveron määrä on 1 300 euroa. Yhteisö maksaa lisää maksettavan yleisradioveron 300 euroa osana yhteisön jäännösveroa marraskuussa 2020. Yhtiö vähentää lisää maksettavan yleisradioveron määrän maksuhetkellä kuluvan verovuoden 2020 kuluna.

Verovuodelta määrätyn yleisradioveron määrä voi myöhemmin muuttua, kun yhteisön verotettavan tulon määrä muuttuu esimerkiksi verotuksen oikaisun johdosta. Yleisradioveron määrän muutos jaksotetaan verotuksessa sen verovuoden kuluksi tai tuotoksi, jonka aikana päätös verotuksen muuttamisesta on tehty.

Esimerkki 12: Yhteisön tilikausi ja verovuosi on kalenterivuosi. Yhteisölle on määrätty yleisradioveroa 2 000 euroa verovuodelta 2019. Verovuoden 2019 verotusta oikaistaan vuonna 2021 tehdyllä Verohallinnon päätöksellä siten, että verovuodelta 2019 suoritettava yleisradiovero nousee 2 300 euroon. Yleisradioveron lisäys 300 euroa jaksotetaan yhteisön verovuoden 2021 (tilikausi 1.1.−31.12.2021) kuluksi.

Esimerkki 13: Yhteisön tilikausi ja verovuosi on kalenterivuosi. Yhteisölle on määrätty yleisradioveroa 2 000 euroa verovuodelta 2019. Verovuoden 2019 verotusta oikaistaan vuonna 2021 tehdyllä Verohallinnon päätöksellä siten, että verovuodelta 2019 suoritettava yleisradiovero laskee 1 800 euroon. Yleisradioveron vähennys 200 euroa jaksotetaan yhteisön verovuoden 2021 (tilikausi 1.1.−31.12.2021) tuotoksi.

Maatilatalouden tuloverolain mukaisessa verotuksessa yleisradiovero jaksotetaan maksuperusteen mukaisesti veron maksuvuoden kuluksi.

4 Verotusmenettely

Verohallinto määrää yleisradioveron maksettavaksi tuloverotuksen toimittamisen yhteydessä siten kuin verotusmenettelystä annetussa laissa (1558/1995, VML) säädetään. Yleisradioveron kantoon, perintään ja palauttamiseen sovelletaan veronkantolakia (11/2018) ja tilitykseen verontilityslakia (532/1998).

Yleisradioveroa suoritetaan verovuoden aikana osana ennakonpidätystä tai ennakonkantoa. Henkilön yleisradiovero otetaan huomioon laskettaessa ennakonpidätysprosenttia ennakonpidätyksen alaisille tuloille, kuten palkka- ja eläketulolle. Yleisradiovero otetaan huomioon myös määrättäessä ennakkoveroa esimerkiksi vuokratulosta. Ennakonpidätysprosentti lasketaan puolen prosenttiyksikön tarkkuudella ja pyöristetään aina seuraavaan ylempään täyteen tai puoleen prosenttiin.

Yhteisön yleisradiovero otetaan vastaavasti huomioon määrättäessä yhteisön ennakkoveroa. Yhteisön ennakkoverojen maksamista käsitellään tarkemmin vero.fi-sivustolla.

Tuloveron tapaan yleisradioveroa voi tulla verovuodelta toimitettavassa verotuksessa maksettavaksi lisää osana jäännösveroa tai palautettavaksi osana veronpalautusta. Lisää maksettavalle yleisradioverolle lasketaan osana jäännösveroa korkoa. Jäännösverolle määrättävän koron laskemisesta säädetään veronlisäyksestä ja viivekorosta annetussa laissa (1556/1995). Veronpalautukselle lasketaan osana veronpalautusta korkoa. Veronpalautukselle maksettavan koron laskemisesta säädetään veronkantolaissa.

Yleisradioveroa koskevaan verotuksen muuttamiseen ja muutoksenhakuun sovelletaan samoja säännöksiä kuin tuloverotuksessa. Verovelvollisen muutoksenhakuaika on pääsääntöisesti kolme vuotta verovuoden päättymistä seuraavan vuoden alusta, ja muutosta haetaan ensi asteessa oikaisuvaatimuksella verotuksen oikaisulautakunnalta.

Kun yleisradiovero lasketaan kaavamaisesti puhtaiden tulojen yhteismäärän tai yhteisön verotettavan tulon perusteella, yleisradioveron määrä voi käytännössä muuttua vain, jos verovuoden verotusta muutetaan siten, että puhtaiden tulojen yhteismäärä tai yhteisön verotettava tulo muuttuu.

Yleisradioverosta annetun lain mukaan se, että verovelvollisella ei ole televisiota tai verovelvollinen ei käytä tai ei voi käyttää Yleisradion palveluja, ei vaikuta velvollisuuteen suorittaa yleisradioveroa eikä veron määrään. Näillä perusteilla verovelvolliset eivät siis voi saada muutosta verotukseensa.

johtava veroasiantuntija Tero Määttä

johtava veroasiantuntija Pirjo Mäkynen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa. Ohjetta on tässä päivityksessä ajantasaistettu. Yleisradion toiminnan rahoittamiseksi peritään vuotuista yleisradioveroa. Yleisradioveron suorittamisvelvollisuudesta ja verotusmenettelystä säädetään yleisradioverosta annetussa laissa (484/2012, YleveroL). Verohallinto määrää yleisradioveron tuloverotuksen yhteydessä. Vero tilitetään valtiolle. Luonnolliset henkilöt ja elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavat yhteisöt maksavat yleisradioveroa.

# data[].attributes.body
Toiminnan ja sisällön laajuus sekä sen kattavuus.

# data[].attributes.body
Kuinka hyvin Yleisradio on pysynyt ajan hermolla ja adaptoitunut jokaiseen uuteen asiaan myös luoden niitä itse.

# data[].attributes.body
Kuinka “hintansa väärti” yle-vero onkaan.

# data[].attributes.body
https://thy.fi/wp-content/uploads/2013/01/HM9-8-25.pdf
https://fi.wikipedia.org/wiki/Yleisradio
https://www.yle.fi/
https://sssl.fi/ylen-rahoitus-kuusi-faktaa-keskustelun-tueksi/
https://fi.wikipedia.org/wiki/Yleisradiovero
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2012/20120484

# data[].attributes.headline
Yleisradion logo 1940–1965 (Sananjalan kuusi)

# data[].attributes.subject
Yleisradion logo 1940–1965 (Sananjalan kuusi)

# data[].attributes.headline
Yleisradion logo 1965–toukokuu 1990 (Sananjalan kuusi)

# data[].attributes.subject
Yleisradion logo 1965–toukokuu 1990 (Sananjalan kuusi)