# data[].attributes.headline
Så er der i den grad brug for Redningsholdet ..... 

# data[].attributes.subject
Så er der i den grad brug for Redningsholdet ..... 

# data[].attributes.body
"9 børn må ikke gå på Møllevangsskolen..."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Ioannis Tomazos
Bøgevej 53
4683 Rønnede

Åbent brev til uddannelsesudvalget samt byrådet i Faxe kommune
Ja, så skete det igen, en dag vi forældre har frygtet. Prikkerunden på Bavneskolen. Men hvad værre er, så er den første frygt blandt vores børn nu blevet til hårde realiteter. Det var først i går, det for alvor gik op for dem hvad det er I har besluttet. Jeg ville ønske I havde været hos nogen af de familier som blev berørt af dette, jeg ville ønske I havde haft mod til, selv at forklare hvilken konsekvens jeres handlinger har haft for de berørte.

Jeg tror ikke I ved hvilket indgreb I har lavet. 9 børn er blevet valgt fra. Hvor er rimeligheden i at børn på 12-13 år skal have den besked de fik i går. En af disse skal nu skifte skole for 4. gang. Der er ingen af eleverne i de berørte klasser der får noget ud af undervisningen de sidste par måneder. Tankerne er hos dem der ikke længere må være en del af fællesskabet.

Jeg tror ikke I ved hvor svært det er for de elever, og deres famillier, der er blevet valgt fra. Hvis I havde fået øjnene væk fra jeres kuglerammer og kommet ud og set det, vi så i går, så håber jeg I havde prioriteret anderledes.

Det her er en uholdbar løsning. Jeg skammer mig efterhånden over at have bosat mig i Faxe Kommune, og med den viden jeg har nu, er det helt sikkert at jeg havde valgt anderledes, dengang jeg valgte at flytte herned.

© Copyright 2018 Faxenyt.dk. Denne artikel er beskyttet af lov om ophavsret og må ikke kopieres eller på anden måde videreudnyttes uden særlig aftale.

Jeg er helt enig, OG Dansk Folkeparti stemte IMOD denne skolestruktur. Vi har også mange gange prøvet at overføre penge fra anlægsbudgettet til driften, men vi bliver stemt NED hver gang. Vi er 3 DFère i Byrådet, og vi er ikke flertallet. GIV OS MANGE FLERE STEMMER I 2017, så kan vi bedre ændre tingene !!!!

Steen Petersen, Medlem af Faxe Byråd for Dansk Folkeparti, 4690 Haslev, 21-03-2016 23:52:07

Faxe kommune har søsat en kampagne der hedder "følelsen af Faxe" jo tak en rigtig fin kampagne, MEN hvilken følelse er det Faxe kommune ønsker, at fremelske? For jeg må da nok sige at de følelser sådan noget som det her frembringer i mig, bestemt er ALT andet end gode følelser for Faxe kommune, som en dejlig kommune man har lyst til, at bosætte sig i, eller ligefrem har lyst til, at anbefale andre at bosætte sig i.
Tænk jer nu rigtig godt om, og prøv, at se på den nuværende situation, og hvad den skaber af problemer gang på gang på gang.

Mariane, 20-03-2016 12:49:57

Helt rigtigt set - Faxe Kommune er meget børnefjendsk - den er sådan set kun for seniorer som ikke har børn. Kommunen skræmmer både børnefamilier og arbejdspladser væk - vi er også på vej ud af kommunen og til en vækstkommune tæt på København.

Sørensen, 18-03-2016 11:18:20

Flere nyheder i denne sektion:

- Cykelsti mellem Rønnede og Faxe
- SKAT foretager ejendomsvurderinger
- Ejendomsskat, bestilling af møde med borgmesteren
- Massakren på Skoleengen- sæson 2
- Har slået vejrmøller hele vejen rundt om Lunden
- Masser af vilje til integration hos borgerne
- Udsmykning af rundkørsel - nu sker der noget...
- Erhvervsliv i Faxe Kommune
- Mere erhverv til kommunen
- Hvorfor flagede I ikke for Frederik?
- Muldvarpeskuddet - pinligt Faxe Kommune
- Bukkejagt fra ulovlige skydetårne

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Ioannis TomazosBøgevej 534683 Rønnede Åbent brev til uddannelsesudvalget samt byrådet i Faxe kommuneJa, så skete det igen, en dag vi forældre har frygtet. Prikkerunden på Bavneskolen. Men hvad værre er, så er den første frygt blandt vores børn nu blevet til hårde realiteter.

# data[].attributes.body
"Et par enkelte ændringer kan man dog forvente. Den ene er at fordelingen af klasser sker administrativt i Center for Børn & Undervisning, og ikke som nu efter en byrådsbeslutning. En anden ændring der formodes at komme er at der afsættes en årlig pulje på 1,5 mio. kr. til oprettelse af ekstra 0. klasser, finansieret via udvalgets samlede ramme. "

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolestrukturen har medført en del demonstrationer ved byrådsmøder

Faxe Kommune har endnu en gang drøftet skolestrukturen, med høringer og alt muligt - altsammen uden resultat, næsten.

Gennem flere år har kommunens skolestruktur skabt debat - til tider overophedet debat, specielt på grund af „prikkerunder" - altså den situation hvor enkelte elever er blevet udpeget til at måtte flytte til en anden skole end den naturlige skole. Deportation eller eksklusion, som nogle har kaldt det.

Demonstrationer og læserbreve har været fast indslag i alle årene, og at det er en uholdbar situation, er ingen vist uenige i. Derfor tog Uddannelsesudvalget fat på en runde der skulle ændre på tingenes tilstand.

Der har været afholdt borgermøder og høringsrunde - og nu foreligger resultatet: Der sker intet. Eller næsten intet.

Flere forslag har været debatteret, herunder overbygningsskoler - altså at samle 7.-9. klasserne på tre skoler; to i Haslev og én i Faxe, men i uddannelsesudvalget har man ikke kunnet blive enige om et forslag.

På et ekstraordinært møde i uddannelsesudvalget den 1. december kom flertalsgruppen - Venstre og Socialdemokratiet - derfor med et forslag der stort set betyder, at der ikke ændres på den nuværende skolestruktur.

En par enkelte ændring kan man dog forvente. Den ene er at fordelingen af klasser sker administrativt i Center for Børn & Undervisning, og ikke som nu efter en byrådsbeslutning.

En anden ændring der formodes at komme er at der afsættes en årlig pulje på 1,5 mio. kr. til oprettelse af ekstra 0. klasser, finansieret via udvalgets samlede ramme.

Vedtagelserne på uddannelsesudvalgets møde er ikke endelige. Det er byrådet der træffer den endelige beslutning, og det sker på mødet den 10. december.
/tor

© Copyright 2018 Faxenyt.dk. Denne artikel er beskyttet af lov om ophavsret og må ikke kopieres eller på anden måde videreudnyttes uden særlig aftale.

Her er det uddannelsesudvalget det handler om og her består flertalsgruppen af S og V. SF og C sidder ikke i dette udvalg. Øvrige medlemmer er fra Borgerlisten og DF.

Torkild Kraft, Faxenyt.dk, 03-12-2015 19:48:41

Fin løsning, fokus på kvalitet istiden for lappeløsninger..må indskyde at mig bekendt består flertalsgruppen af S V SF og C

ALLAN , 03-12-2015 18:22:15

Flere nyheder i denne sektion:

- Team Rynkeby Østsjælland
- Kun én svømmehal i Faxe kommune?
- Team Rynkeby Østsjælland
- Hammerhajen på plads
- Team Rynkeby Østsjælland
- Hvor er badebroen?
- Crazy Night i Faxe
- 5 år på vinkældertorvet
- Loppemarked på stationen
- Team Rynkeby Østsjælland
- To anholdt i stjålet bil
- Indstillinger til Faxe City Prisen

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolestruktur frem og tilbage - og ingenting

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolestrukturen har medført en del demonstrationer ved byrådsmøder Faxe Kommune har endnu en gang drøftet skolestrukturen, med høringer og alt muligt - altsammen uden resultat, næsten. Gennem flere år har kommunens skolestruktur skabt debat - til tider overophedet debat, specielt på grund af „prikkerunder" - altså den situation hvor enkelte elever er blevet udpeget til at måtte flytte til en anden skole end den naturlige skole.

# data[].attributes.headline
"Udvalg opgiver: Prikkerunderne fortsætter" (sn.dk) 

# data[].attributes.subject
"Udvalg opgiver: Prikkerunderne fortsætter" (sn.dk) 

# data[].attributes.body
Kort sagt: De 4 overbygninger - Karise, Dalby, Rønnede og Faxe Ladeplads - blev reddet, men prikkerunderne fortsætter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Udvalg opgiver: Prikkerunderne fortsætter

Faxe - 02. december 2015 kl. 13:43

Uddannelsesudvalget kunne ikke blive enige, så den nuværende struktur med prikkerunder bliver fortsat hverdag for eleverne.

Alle politikerne var ellers enige om, at der skulle findes et alternativ til den nuværende model, men det lykkedes ikke, da udvalget holdt møde tirsdag aften.

- Der var ikke politisk flertal for noget andet, og vi vil ikke stå i en situation, hvor vi stemmer noget igennem uden et bredt flertal, for så er det ikke langtidsholdbart, siger formanden for uddannelsesudvalget, Jonas Kristinsson (V).

Udvalget har nu givet administrationen beføjelser til at varetage klasserunderne i fremtiden, uden at det kommer med som et punkt på udvalgets dagsorden.

Det falder ikke i god jord hos Borgerlistens Martin Hillerup. Han mener, at flertalsgruppen med den beslutning fralægger sig det ubehagelige ansvar.

- Det er den største omgang håndvask, jeg nogensinde har været med til. Det er direkte pinligt, siger Martin Hillerup.

Det kan udvalgsformand Jonas Kristinsson dog ikke nikke genkendende til.

- Jeg synes ikke det er at lægge ansvaret fra sig. Der er stadig ikke penge til at rulle skolestrukturen tilbage, og derfor ser jeg ikke nogen grund til, at det skal med på dagsordenen hver gang, sier han.

Som løsning på problemet med børn, der ikke kan starte på den skole, der ligger tættest på deres hjem, foreslår udvalget efter mødet, at man laver en pulje på 1,5 millioner kroner om året til oprettelse af tre ekstra nulte-klasser.

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
Udvalg opgiver: Prikkerunderne fortsætter Faxe - 02. december 2015 kl. 13:43 Uddannelsesudvalget kunne ikke blive enige, så den nuværende struktur med prikkerunder bliver fortsat hverdag for eleverne. Alle politikerne var ellers enige om, at der skulle findes et alternativ til den nuværende model, men det lykkedes ikke, da udvalget holdt møde tirsdag aften.

# data[].attributes.body
Det ser ud til at overbygningerne i Dalby, Rønnede, Karise og Faxe Ladeplads er reddet

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddannelsesudvalget - 01-12-2015 - Referat | Faxe Kommune

# data[].attributes.body
"Stort og flot fremmøde" (fra Bevar Hylleholt Skole kl. 22.28)

# data[].attributes.body
Tak for den store opbakning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Daebat: Er det finanserne eller pædagogikken der styrer skolepolitikken? Indsendt af Jørn Engelbrecht, Søvej 5, 4654 Faxe Ladeplads.
Forbavsende hurtigt bliver man nu præsenteret for 6 nye forslag til skolestruktur. Hvem der har fostret dem, står lidt henne i det uvisse. Men i hvert fald har administrationen ikke haft tid til at regne på dem endnu.

Ved en hurtig gennemlæsning af den journalistiske udlægning i Sjællandske får man det indtryk, at panikken er ved at brede sig blandt politikerne. Og det kan der formodentlig kun være én grund til: De frygter at se bunden af pengekassen.

Hvis ikke det er økonomien, der er den afgørende faktor, forekommer det i hvert fald undertegnede fuldstændig uforståeligt, at man nu præsenterer ikke mindre end 6 forskellige forslag, hvoraf kun det sjette forslag virkeligt imødekommer de indvendinger, som et stort antal forældre og elever har givet udtryk for.

Det ville derfor være dejligt, hvis vi med rene ord fik at vide, hvilke bevæggrunde man har for at fremsætte disse 6 nye forslag. Hvordan vægter man økonomien i forhold til uddannelsens faglige kvalitet og elevernes trivsel. Og ikke at forglemme betydningen for de større bysamfund af at bevare et fuldt uddannelsesforløb fra 0. - 9. klasse i dem?

Det er ikke nogen skam at være fattig, men det er en skam at pakke økonomiske problemer ind i formuleringer om bedre uddannelsesstandarder m.v., hvis det er økonomien, der trykker.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Skolestruktur igen igen - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Daebat: Er det finanserne eller pædagogikken der styrer skolepolitikken? Indsendt af Jørn Engelbrecht, Søvej 5, 4654 Faxe Ladeplads. Forbavsende hurtigt bliver man nu præsenteret for 6 nye forslag til skolestruktur. Hvem der har fostret dem, står lidt henne i det uvisse. Men i hvert fald har administrationen ikke haft tid til at regne på dem ...

# data[].attributes.headline
Uddannelsesudvalgets dagsorden til det ekstraordinære møde tirsdag den 1. december

# data[].attributes.subject
Uddannelsesudvalgets dagsorden til det ekstraordinære møde tirsdag den 1. december

# data[].attributes.body
Citat fra sagsfremstillingen: "Høringssvarene har samlet set ikke givet anledning til ændringer i administrationens anbefaling fra 27. oktober 2015."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seks bud på ny skolestruktur

Faxe - 27. november 2015 kl. 14:11

De var enige om at sende forslaget til den nye skolestruktur i høring, men hverken uddannelsesudvalget eller resten af byrådet er enige om selve forslagets indhold. Nu har borgmesteren bedt administrationen om at regne på seks nye modeller.

Den første model er strukturen, som den ser ud i dag. Her bliver eleverne fordelt ved de såkaldte "prikkerunder".

Model 2 fungerer på samme måde, men her er skolerne i stedet opdelt i tre nye distrikter. Her danner Vibeeng, Terslev, Nordskov og Sofiendal et samlet distrikt. Det andet distrikt består af Bavne og Karise, mens Møllevang, Hylleholt og Rollo udgør det sidste distrikt. Her er der stadig prikkerunder.

Model 3 går ud på at oprette de klasser, der er brug for, så alle kan starte i nulte klasse på den skole, der ligger tættest på. Derudover etablerer man tre samlede overbygningsskoler på Nordskov, Sofiendal og Rollo, som man kender det fra det forslag, der netop har været i høring.

Den fjerde model opretter ligesom model 3 klasser i indskolingen, men her opretter man klasser efter de tre nye distrikter i model 2, så udskolingen bliver samlet på Nordskov, Bavne og Rollo.

I model 5 er indskolingen magen til model 3 og 4, men her er udskolingen på Vibeeng, Terslev, Nordskov og Sofiendal samlet på Nordskovskolen, mens resten af kommunens overbygningsklasser vil være samlet på Rolloskolen.

I model 6 opretter man ekstra klasser både i indskolingen og i udskolingen, så ingen vil skulle flytte skole.

Administrationen skal nu regne på, hvad de forskellige modeller kommer til at koste, samt hvilke faglige, pædagogiske, organisatoriske, transportmæssige konsekvenser, der er forbundet med dem.

Det er endnu uvist, om det bliver endeligt besluttet den 1. december, men hvis udvalget vælger en model, der er markant anderledes end den, der har været i høring, bliver strukturen sendt i høring igen.

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
Seks bud på ny skolestruktur Faxe - 27. november 2015 kl. 14:11 De var enige om at sende forslaget til den nye skolestruktur i høring, men hverken uddannelsesudvalget eller resten af byrådet er enige om selve forslagets indhold. Nu har borgmesteren bedt administrationen om at regne på seks nye modeller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En flok skoleelever er utilfredse med planer om ny skolestruktur. Derfor demonstrerer de ved det gamle rådhus i Rønnede på tirsdag kl. 18.30.

Eleverne er utilfredse med de planer der er om at lave overbygningsskoler i Haslev og Faxe og ikke i Dalby eller Rønnede. Derfor demonstrerer de tirsdag, hvor Uddannelsesudvalget skal holde et ekstraordinært møde.

Faxe kommunes nye forslag om at samle 7-9 klasse i overbygningsskoler falder ikke i god jord hos nogle af de unge. Derfor har 5 unge piger fra Bavneskolen i Dalby og Karise skole, på eget initiativ oprettet en begivenhed på Facebook. Her gemmer den sig dog da pigerne har oprettet den som en privat begivenhed.

Lige nu har denne private begivenhed over 1000 inviterede og tallet er stigende. 118 havde forleden aften tilkendegivet af de vil deltage i demonstrationen.

© Copyright 2018 Faxenyt.dk. Denne artikel er beskyttet af lov om ophavsret og må ikke kopieres eller på anden måde videreudnyttes uden særlig aftale.

Flere nyheder i denne sektion:

- Team Rynkeby Østsjælland
- Kun én svømmehal i Faxe kommune?
- Team Rynkeby Østsjælland
- Hammerhajen på plads
- Team Rynkeby Østsjælland
- Hvor er badebroen?
- Crazy Night i Faxe
- 5 år på vinkældertorvet
- Loppemarked på stationen
- Team Rynkeby Østsjælland
- To anholdt i stjålet bil
- Indstillinger til Faxe City Prisen

# data[].attributes.attachment_link.description
En flok skoleelever er utilfredse med planer om ny skolestruktur. Derfor demonstrerer de ved det gamle rådhus i Rønnede på tirsdag kl. 18.30. Eleverne er utilfredse med de planer der er om at lave overbygningsskoler i Haslev og Faxe og ikke i Dalby eller Rønnede.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring.
Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev. Det betyder at det forslag, som har været sendt i høring, ikke bliver vedtaget i sin nuværende form. Det skriver Sællandske.

- Det er ikke en hemmelighed, at der er ikke et flertal for den model, der er lagt op til her, og så må man blive nødt til at finde på noget andet. Vi skal jo sørge for at lave en struktur, der er holdbar så vi ikke skal lave den om igen lige foreløbigt, for det er utåleligt for både elever og lærere, og det kan vi ikke byde dem, siger Mogens Stilhoff (SF) til Sjællandske.

68 høringssvar om forslag til ny skolestruktur

Borgmester Knud Erik Hansen (S) havde indkaldt til et møde mellem uddannelsesudvalget og gruppeformændene for alle partier torsdag i sidste uge. Her stod det klart at politikerne er uenige om forslaget.

- Vi har ikke taget en afstemning om noget, men det er et udtryk for, at der er en del usikkerhed omkring forslaget. Der er mange aspekter, der handler om transport og lokalområder, og det ville vi gerne have diskuteret til bunds, siger borgmester Knud Erik Hansen til Sjællandske.

Forslaget skal behandles på et ekstraordinært møde i byrådet mandag den 1. december.

# data[].attributes.attachment_link.title
Politikerne uenige om den nye skolestruktur - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring. Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring.
Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev. Det betyder at det forslag, som har været sendt i høring, ikke bliver vedtaget i sin nuværende form. Det skriver Sællandske.

- Det er ikke en hemmelighed, at der er ikke et flertal for den model, der er lagt op til her, og så må man blive nødt til at finde på noget andet. Vi skal jo sørge for at lave en struktur, der er holdbar så vi ikke skal lave den om igen lige foreløbigt, for det er utåleligt for både elever og lærere, og det kan vi ikke byde dem, siger Mogens Stilhoff (SF) til Sjællandske.

68 høringssvar om forslag til ny skolestruktur

Borgmester Knud Erik Hansen (S) havde indkaldt til et møde mellem uddannelsesudvalget og gruppeformændene for alle partier torsdag i sidste uge. Her stod det klart at politikerne er uenige om forslaget.

- Vi har ikke taget en afstemning om noget, men det er et udtryk for, at der er en del usikkerhed omkring forslaget. Der er mange aspekter, der handler om transport og lokalområder, og det ville vi gerne have diskuteret til bunds, siger borgmester Knud Erik Hansen til Sjællandske.

Forslaget skal behandles på et ekstraordinært møde i byrådet mandag den 1. december.

# data[].attributes.attachment_link.title
Politikerne uenige om den nye skolestruktur - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring. Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring.
Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev. Det betyder at det forslag, som har været sendt i høring, ikke bliver vedtaget i sin nuværende form. Det skriver Sællandske.

- Det er ikke en hemmelighed, at der er ikke et flertal for den model, der er lagt op til her, og så må man blive nødt til at finde på noget andet. Vi skal jo sørge for at lave en struktur, der er holdbar så vi ikke skal lave den om igen lige foreløbigt, for det er utåleligt for både elever og lærere, og det kan vi ikke byde dem, siger Mogens Stilhoff (SF) til Sjællandske.

68 høringssvar om forslag til ny skolestruktur

Borgmester Knud Erik Hansen (S) havde indkaldt til et møde mellem uddannelsesudvalget og gruppeformændene for alle partier torsdag i sidste uge. Her stod det klart at politikerne er uenige om forslaget.

- Vi har ikke taget en afstemning om noget, men det er et udtryk for, at der er en del usikkerhed omkring forslaget. Der er mange aspekter, der handler om transport og lokalområder, og det ville vi gerne have diskuteret til bunds, siger borgmester Knud Erik Hansen til Sjællandske.

Forslaget skal behandles på et ekstraordinært møde i byrådet mandag den 1. december.

# data[].attributes.attachment_link.title
Politikerne uenige om den nye skolestruktur - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Faxe Kommune: Der er ikke et politisk flertal for det forslag om en ny skolestruktur, der har været sendt i høring. Politikerne i Faxe Kommune er uenige om det kontroversielle forslag om at samle overbygningerne på Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev.

# data[].attributes.body
"Forældrene i Dalby glæder sig over, at der ikke er politisk enighed om Faxe Kommunens forslag om at flytte overbygningseleverne. Men de mener ikke, at kampen er slut. "

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forældrene i Dalby glæder sig over, at der ikke er politisk enighed om Faxe Kommunens forslag om at flytte overbygningseleverne. Men de mener ikke, at kampen er slut.

- Det er ikke sådan, at jeg læner mig tilbage og siger pyh, så vandt vi, slår Mia Nedergaard fra Dalby fast.

Hun har kæmpet imod Faxe Kommunes plan om at samle overbygningerne fra en række skoler i Faxe Kommune. Nu viser det sig, at der ikke er politisk opbakning bag kommunens forslag til en ny skolestruktur. Men for forældrene i Dalby, er det ikke ensbetydende med, at slaget er vundet.

- Det er glædeligt, at det virker som om, at de har taget vores argumenter til efterretning, men det er ikke slut endnu. De siger bare, at der ikke er opbakning bag de første forslag, men vi ved ikke, hvad de nu finder på, lyder det fra Mia Nedergaard.
Læs også: Politikere støtter ikke plan om at samle overbygning i Haslev og Faxe Vil bevare hele skolen i byen
Mia Nedergaard har sammen med andre forældre og beboere i Dalby kæmpet for at bevare overbygningsklasserne i byen.

- Vi kæmper for at bevare hele skolen i lokalsamfundet, fordi vi mener, at skolen er omdrejningspunktet i byen, fortæller hun.

Hun oplyser, at de i byen vil fortsætte deres kamp, tirsdag den 1. december vil de demonstrere, og de starter en underskriftindsamling.
Læs også: Borgermøde mod flytning af elever Kommunen vil se på sagen
Faxe Kommune har udarbejdet et forslag, hvor de vil samle eleverne fra 7. - 9. klasse på nogle faste overbygningsskoler på både Øst- og Midt-skolerne på henholdsvis Rolloskolen i Faxe og Sofiendalskolen i Haslev.

Spørgsmålet vil blive behandlet på et ekstraordinært møde i byrådet i Faxe Kommune mandag den 1. december.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forældre vil stadig bekæmpe skolereform i Faxe

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er ikke sådan, at jeg læner mig tilbage og siger pyh, så vandt vi, slår Mia Nedergaard fra Dalby fast. Hun har kæmpet imod Faxe Kommunes plan om at samle overbygningerne fra en række skoler i Faxe Kommune. Nu viser det sig, at der ikke er politisk opbakning bag kommunens forslag til en ny skolestruktur.

# data[].attributes.headline
Stor demonstration i Rønnede den 1. december

# data[].attributes.subject
Stor demonstration i Rønnede den 1. december

# data[].attributes.body
Faxe.nu: "5 unge piger fra Bavneskolen i Dalby og Karise skole, på eget initiativ oprettet en begivenhed på Facebook
(.....) 118 har her til aften tilkendegivet af de vil deltage i demonstrationen som finder sted tirsdag d. 1/12 kl. 18.30 ude foran rådhuset i Rønnede."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Hvem tænker I politikere mest på? Faxe kommunes nye forslag om at samle 7-9 klasse i overbygningsskoler falder ikke i god jord hos de unge. Indsendt af Annemarie Neumann Kalkerup (redaktionen kender adressen)
Høringsfristen er kun lige overstået men kampen forsætter, især hvis du spørg de unge.

Derfor har 5 unge piger fra Bavneskolen i Dalby og Karise skole, på eget initiativ oprettet en begivenhed på Facebook. Her gemmer den sig desværre alt for godt da pigerne har oprettet den som en privat begivenhed. Facebook tillader desværre ikke at ændre på denne indstilling, så hvis ikke man er inviteret af en ven, vil den være umulig og finde. Så modtager du denne invitation må du mere end gerne inviterer videre, de har brug for hjælp!!

Lige nu har denne private begivenhed over 1000 inviterede og tallet er stigende. 118 har her til aften tilkendegivet af de vil deltage i demonstrationen som finder sted tirsdag d. 1/12 kl. 18.30 ude foran rådhuset i Rønnede.

Da jeg talte med bl.a 6 klasse i dag på Karise skole, ville de meget gerne med da det jo handler om dem, men mange var i tvivl om hvordan de kunne komme derud osv.

Så på de unges vegne opfordre jeg alle jer forældre om at støtte op om de unges ønsker og kører med derud på tirsdag. Som en fra 8 klasse udtalte her til aften i klubben, var de unges ønske bare, at vise politikerne deres utilfredshed overfor den nye "Smarte" skolestruktur.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hey...Hvad med vores ønsker? - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Hvem tænker I politikere mest på? Faxe kommunes nye forslag om at samle 7-9 klasse i overbygningsskoler falder ikke i god jord hos de unge. Indsendt af Annemarie Neumann Kalkerup (redaktionen kender adressen) Høringsfristen er kun lige overstået men kampen forsætter, især hvis du spørg de unge.

# data[].attributes.body
"Arbejdet med at få vedtaget en ny skolestruktur i Faxe Kommune har været en lang proces, som nu alligevel ser ud til at falde på målstregen. Der er nemlig ikke flertal for den skolestruktur-model, der er sendt i høring, og der skal derfor ændres i forslaget. Dermed ser det ud til, at skolestrukturen i forslagets nuværende form er død. Det er opfattelsen fra flere politikere efter et møde torsdag i sidste uge"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den nye skolestruktur er død

Faxe - 24. november 2015 kl. 13:59

Arbejdet med at få vedtaget en ny skolestruktur i Faxe Kommune har været en lang proces, som nu alligevel ser ud til at falde på målstregen. Der er nemlig ikke flertal for den skolestruktur-model, der er sendt i høring, og der skal derfor ændres i forslaget. Dermed ser det ud til, at skolestrukturen i forslagets nuværende form er død. Det er opfattelsen fra flere politikere efter et møde torsdag i sidste uge

- Det er ikke en hemmelighed, at der er ikke et flertal for den model, der er lagt op til her, og så må man blive nødt til at finde på noget andet. Vi skal jo sørge for at lave en struktur, der er holdbar så vi ikke skal lave den om igen lige foreløbigt, for det er utåleligt for både elever og lærere, og det kan vi ikke byde dem, siger Mogens Stilhoff (SF), der i øvrigt påpeger, at der både er uenighed om indskolingsdelen og modellen for samlingen af overbygningen.

Møde om strukturen
Den udmelding kommer på baggrund af et møde, som borgmester Knud Erik Hansen (S) indkaldte til torsdag i sidste uge. Her var uddannelsesudvalget og gruppeformændene for alle partier til stede, og selvom der ikke blev besluttet noget endeligt, var der uenighed om den model, der er sendt i høring.

- Vi har ikke taget en afstemning om noget, men det er et udtryk for, at der er en del usikkerhed omkring forslaget. Der er mange aspekter, der handler om transport og lokalområder, og det ville vi gerne have diskuteret til bunds, siger han.

Formand for uddannelsesudvalget, Jonas Kristinsson (V), vil ikke spå om, hvordan den endelige aftale kommer til at se ud, men han erkender, at det forslag, som er sendt i høring, nok ikke bliver vedtaget uden ændringer.

Læs flere reaktioner i DAGBLADET

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbejdet med at få vedtaget en ny skolestruktur i Faxe Kommune har været en lang proces, som nu alligevel ser ud til at falde på målstregen. Der er nemlig ikke flertal for den skolestruktur-model, der er sendt i høring, og der skal derfor ændres i forslaget.

# data[].attributes.headline
68 høringssvar er der kommet iflg. sn.dk

# data[].attributes.subject
68 høringssvar er der kommet iflg. sn.dk

# data[].attributes.body
"Medlemmerne af uddannelsesudvalget har læsestof
nok til de næste mange aftener, efter forslaget til den nye skolestruktur har
været i høring. Nu er høringssvarene talt op, og Faxe Kommune har modtaget 68 reaktioner i alt"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
68 svar på skolestrukturen

Faxe - 23. november 2015 kl. 15:29

Medlemmerne af uddannelsesudvalget har læsestof nok til de næste mange aftener, efter forslaget til den nye skolestruktur har været i høring.

Nu er høringssvarene talt op, og Faxe Kommune har modtaget 68 reaktioner i alt. En del af høringssvarene er dog sendt på vegne af flere personer, oplyser Simon Bjerrum, der er udviklingskonsulent på center for børn og unge i Faxe Kommune

En lang proces
Mange borgere har givet udtryk for, at det virker som om, at beslutningen om at samle overbygningerne på henholdsvis Nordskovskolen, Sofiendalskolen og Rolloskolen er hastet igennem, men ifølge formand for uddannelsesudvalget, Jonas Kristinsson (V), er det ikke korrekt.

- Der er nogle, der mener, at det er gået hurtigt, men det har faktisk været en lang proces, der er startet helt tilbage i februar måned. Administrationen har brugt rigtig lang tid på det forslag, der ligger der nu, og det er kommet på baggrund af holdningerne fra de forskellige grupper i byrådet. Nu skal vi se på høringssvarene, og så skal vi sammen finde en løsning, der passer, siger han.

Intet er fastlagt
Jonas Kristinsson vil nu sammen med de andre i udvalget læse høringssvarene igennem, og derfra skal der gang i en politisk forhandling. Det handler nemlig om, at så mange som muligt bliver enige, så der ikke skal laves om på skolestrukturen igen lige foreløbigt.

- Vi er stadig i gang med en forhandling, og det er ikke givet på forhånd, at det er det forslag, som ligger der nu, der bliver vedtaget. Der er folk i byrådet, der ønsker noget andet, og der må vi få enderne til at mødes. Jeg er interesseret i, at vi får så bredt et forlig som muligt, og hvis forliget bliver bredere end sidste gang, strukturen blev ændret, så ser jeg ikke, at det skulle være nødvendigt at ændre strukturen igen indenfor den nærmeste fremtid, siger han.

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
68 svar på skolestrukturen Faxe - 23. november 2015 kl. 15:29 Medlemmerne af uddannelsesudvalget har læsestof nok til de næste mange aftener, efter forslaget til den nye skolestruktur har været i høring. Nu er høringssvarene talt op, og Faxe Kommune har modtaget 68 reaktioner i alt.

# data[].attributes.body
http://kortlink.dk/huwq

"Vi vil gerne dialogen med jer, men vi synes at det hele går for hurtigt."

"Derfor opfordrer vi til, at I stiller sagen i bero og freder skolen i et par år, så alle kan få ro til fordybelse." (fra http://oestskolen.skoleporten.dk/sp)

# data[].attributes.attachment_link.title
Østskolens hjemmeside - Høringssvar skb evaluering skole nov 2015

# data[].attributes.body
"Deres uvilje mod, at skulle flytte skole uden de selv har ønsket det, mærker jeg allerede nu i min dagligdag, når jeg møder de unge fra 7. - 9 klasse."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Hvis vi først kigger på transporttiden der tilbydes eleverne udefra, vil det have stor betydning for deres dagligdag. Indsendt af Annemarie Neumann Kalkerup (Adressen er kendt af redaktionen)
Denne store udfordring bliver svær at ændre på, da skolereformen tvinger eleverne til i forvejen lange skoledage. Eksemplet Center for undervisning viste til mødet på Rolloskolen er dybt bekymrende. At have en mødetid kl. 8.50 og en sluttid på 15.50 gør, at elever fra bl.a. Karise får deres 35 timers undervisning samt 5 timers transport og et par lange gåture. Så er de i Karise ca. 16.30, dette er vel og mærke kun hvis de bor i Karise by. Kommer de f.eks. fra Vemmetofte og skal videre med bussen er de hjemme ca. 17.30.

Med den ekstra transporttid både morgen og eftermiddag, frygter jeg, at de unge bliver skoletrætte før tid. Jeg frygter en af konsekvenserne, af den lange transport tid kan blive et øget fravær da flere elever kunne have tilbøjelighed til at pjække. Deres uvilje mod, at skulle flytte skole uden de selv har ønsket det, mærker jeg allerede nu i min dagligdag, når jeg møder de unge fra 7-9 klasse. Det giver mange af dem en frustration, vi som voksne slet ikke burde byde dem. Risikere vi med en uge på over 40 timer og dette tvungne skolevalg, at ende med unge der mistrives? Har I hørt eleverne hvad de helst vil?

Øget offentlige transport udgifter på ca. 680.000 kr... Betyder det en tillægsbevilling i et allerede stramt budget eller betyder det en reducering i lønkroner for evt. 2-3 lærer når overbygningen kommer? Jeg er sikker på at fagligheden på hver afd. kunne få et løft for de penge og samtidig beholde lærere i job.

Økonomien til de tilbygninger det må kræve for at drive en god skole, hvor kommer den fra? Rolleskolen rummer i dag IKKE de faglokaler der skal bruges til dette. Dens kapacitet til at skulle rumme en overbygning er på nuværende tidspunkt ikke eksisterende. Dette er ikke et accepterende undervisningsmiljø, hvis I forventer at det allerede skal etableres i august 2016. Kan vi virkelig byde vores unge det?

Ungdomslivet i Ungdomsskolens nye etablerede ungdomsklub risikerer også at ryge i svinget. Hvis antallet af unge i klubben daler vil klubben jo lukke, det siger sig selv!! Det kan godt føles som om, at I er ved at afvikle de små byer og de lokalsamfund der er. Den ønskede tilflytning Faxe kommune har, bliver ikke i de små lokalsamfund. Det giver samtidig børnefamilierne gode argumenter for at fraflytte kommunen og ligge sine skattepenge et andet sted. Karises boligområde har et stort potentiale for netop at trække flere børnefamilier til, både med togbanen til Køge og Permatopia der under ejendomsstrategien skrev i deres høringssvar, at de kom med 66 børn til Karise skole. Jeg kan godt frygte, at de vælger privatskolerne eller bakker helt ud af deres oprindelige plan om at flytte til Karise.

Formanden for uddannelsesudvalget, Jonas Kristinsson udtalte sig for nyligt i en artikel om, at vi måtte se ud over lokalsamfundet. Ja det kan meget vel være, at han vil have af vi skal det. Men vi frygter, at de store elever vil blive i de byer de studere i, enten for at lave gruppe arbejde, besøge nye kammerater el. bruge Faxe´s foreningsliv, da de ikke vil kunne nå hjem, til det de fritidsaktiviteter de plejer at gå til. Jonas Kristinsson udtaler også, at han tror på det frie skolevalg men åbenbart kun til og med 7 klasse!

Men det er jo også nemt for ham at udtale sig om lokalsamfundene på den måde, da han sjovt nok ikke selv bor i nogen af dem, men i Faxe hvor overbygningen skal lægges.

Så ja, vi i byen bekymre os altså for lokalsamfundet, uanset om vi kun taler faglighed i skolen og at det er en af bevægegrunden for, at samle overbygningerne i Faxe kommune. Og hvad med relationerne til de unge og vores gode SSP arbejde? Hvem skal så have en finger på pulsen og en føling med hvad der foregår i Karise by, hvis vi ikke længere har relationerne med de unge?

Lige pt er elever og lærere stadig i gang med at finde deres ben i den skolereform, der ramte os sidste år. Nu vil I bryde det hele op en gang til og lave ny struktur samt splitte kollegialiteten og udfordre den fagligheden der er på de nuværende skoler. Det er meget givtigt for de små klasser, at de store elever forbliver på skolen. Der er venskabsklasser på kryds og tværs af 0-9 årgang og de små ser op til de store og lære meget af dem. Hvis 7-9 kl. flyttes, går denne sociale aktivitet jo i stykker, hvilket vil være en skam.

Til allersidst må jeg spørger jer, om I har tænkt på, hvad der vil ske med SFO 3 i de små byer hvis I fjerner 7 klassetrin?

Hvis forslaget om, at samle udskolingen på afdeling Rollo træder i kraft, må I tage højde for at der er en pladsproblematik på Rolloskolen. De vilkår I giver de unge skal være de bedste ellers taber vi dem. Undervisningsmiljøet og fagligheden skal være i top og klar før de unge "flytter" ind.

# data[].attributes.attachment_link.title
Høringssvar om udskolingen - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Hvis vi først kigger på transporttiden der tilbydes eleverne udefra, vil det have stor betydning for deres dagligdag. Indsendt af Annemarie Neumann Kalkerup (Adressen er kendt af redaktionen) Denne store udfordring bliver svær at ændre på, da skolereformen tvinger eleverne til i forvejen lange skoledage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Hermed fremsender jeg mit høringssvar ift. processen omkring Faxe Kommunes mulige skolestruktur. Indsendt af Heidi Staalbo Nørgaard, Rødvigvej 4, Vemmetofte, 4640 Faxe.
Vi flyttede til Karise for lidt over 3 år siden med vores 5 børn, og vores 3 store drenge var utroligt glade for Karise skole. Nu har vi desværre mistet den ældste i en ATV-ulykke i februar måned, som gør at vores familie i den grad ikke har brug for uforudsigeligheder. Vores anden mindste er nu også startet på Karise skole, og han har det enormt svært efter at have mistet sin storebror, så for ham har det været en helt fantastisk støtte, at hans 2 ældre søskende og deres venner har været i nærheden. Den normale relation til ældre børn el omvendt til mindre børn, som er sundt for alle. Den er i nu ved at tage fra vores børn i alle aldre. Jeg håber inderligt i tænker jer om, da mange mindre børn har brug for den støtte. Og mange ældre børn har godt af at lære at omgås de mindre.

Før havde vi det sådan, at de store indimellem tog de små med hjem fra børnehave og vuggestue, når det kneb med at nå det. Og det gik helt fantastisk, og vores drenge lærer at tage sig af hinanden. Og jeg kunne nå hjem og tage imod dem og undgå en alt for hektisk eftermiddag/aften. Det sluttede så med den nye skolereform og nye bustider, så i dag kan de ikke tage dem med, og de store er først hjemme kl 16. Det skulle så være sådan, at de ikke havde lektier for hjemme, men sådan er det jo ikke!!!!!! Og de skulle også nå at røre sig en del i skoletiden, og sådan er det jo heller ikke!!!!! Og fritidsaktiviteter kan de jo ikke nå mere!!!!!!!!!! Nu vil i så med jeres nye forslag sørge for, at mine drenge først er hjemme kl 17!!! Og det er jo kun hvis ikke de får ventetid, som i jo må lade være op til 1 time, og så er de jo først hjemme tæt på kl 18!!!!! Og man kan jo ikke prale af at tilliden er størst til jer, når i ikke engang har formået at fuldføre det i lovede sidst!!!!!!!! Vi ved jo, at der faktisk er børn der venter i 59 på nuværende tidspunkt på at komme hjem, som i selv har udtalt i er klar over!!!!

Hvorfor kan de stakkels børn ikke få lov at falde til i den stadig nye reform, før i prøver at lave det helt om igen, og for ikke at snakke om alle de lærere der stadig kæmper med at falde til under nye regler, og nu skal starte forfra igen. Undrer det jer slet ikke, at så mange lærere går ned med stress??? Undrer det jer slet ikke, at det er svært at skaffe nye lærere under disse normer??? Og så tror i på, at det skulle blive nemmere med jeres nye forslag. Hvorfor skulle nye lærere stole på, at de vil få stabile forhold ved at arbejde her, når de allerede kan se, at i jo rykker alt op med rod ca. hvert 3 år????!!!!

Synes i virkelig, at det er i orden, at der bliver så mange børn, der ikke kan gå til fritidsaktiviteter mere???? Og kommer så sent hjem bare fra skole, at de er enormt trætte og ikke orker mere, når de så har fået lavet de lektier, som de jo sjovt nok skulle have lavet i skolen??? Men det har jo sjovt nok ingen indflydelse på Jonas Kristinssons børn, som jo slipper for at blive flyttet. Pudsigt nok!!!!

Ydermere kan vi jo se os om efter, at de ledige lokaler i så får på Karise skole skal fyldes ud med SFO`en, så Tandhjulet, som vi lige har kæmpet for at beholde, er nu dødsdømt på forhånd. Og ydermere ungdomsskolen, da vi jo godt kan regne ud, at i så vil sælge el rive bygningen ned efter kort tid. Det var jo planen sidst..... Og så skal vores børn nøjes med de asfaltarealer som i havde tænkt til legeplads dengang, og ikke de fantastiske arealer de nu har på Tandhjulet. Hvor er børnenes tarv henne der????

Jeg fortryder nu i stor grad, at vi alligevel ikke valgte privat skole, da vi flyttede herned. Det kunne nemt blive et snarligt valg, el måske hellere et valg om at flytte tilbage til Frederikssund, hvor der er skoler, der rent faktisk stadig tænker på børnenes tarv. Og så ryger der lige 4 børn ud af jeres system, og de bliver så absolut ikke de eneste. Tro mig, der vil komme masser af privat skoler, hvis ikke der er plads nok på dem der er i forvejen.

Og ja de muligheder i snakker om, med at det bliver nemmere at lave hold på kryds og tværs for de store, kan jeg da også sagtens se. Men på bekostning af ALT deres fritid er da ikke i orden. Hvis ikke de fungerer socialt og meget sjældent ser deres venner i fritiden, fungerer de jo heller ikke fagligt. I skal jo huske på, at ikke alle bor midt i byen som jeres børn!!!!!

Og når nu vi skulle kæmpe sådan for Tandhjulet fordi i ville spare penge, hvorfor skal vi så til at bruge over 1 million på transport??? For det var jo kun det første år det KUN kostede 680000 kr, til borgermødet fremlagde i jo, at året efter bliver det over 1 million. Det forstår jeg virkelig ikke. Nåååååh jo, fordi Jonas mener fagligheden vægter højest, som han siger, hvilket jeg til dels er enig i, men ikke på den bekostning. Den faglighed vil jo muligvis falde til jorden, fordi vi får nogle børn, der ikke bliver stimuleret socialt og kommer til at kede sig. Og ydermere fordi mange sansynligvis vil tage sig mange pjækkedage, da det nok ikke er så fristende at skulle gå i ALT slags vejr i et kvarter fra Faxe-syd til Rolloskolen, som ydermere er en ikke særligt hensigtsmæssig og ufarlig vej at lade børn gå på.

Og tænk på hvor meget man kunne gøre med de penge ift. Udvikling af den model der i gang nu. Prøv nu for en gang skyld, at kæmpe for et projekt i stedet for at opgive efter 3 år hele tiden. At opgive og lade det gå udover børnene, for det er jo uden tvivl dem, der igen og igen er skyts!!!!!! Vi har brug for fred nu alle sammen!!!!

Endeligt studser jeg en del over Jonas Krisstinsons lidt magtfulde udtalelser i Dagbladet 28/10 og i TV2øst 7/11 med: "Jeg er ikke sikker på at diskussionen omkring lokalområder skal ind i denne debat eller om den flytter mig nævneværdigt"

Meget pudsigt, når nu han tilfældigvis bor kun ca. 2,5 km til Rolloskolen. Det er jo heller ikke HAM, der skal se udover lokalsamfundet.

Ydermere er han jo pudsigt nok også med i forældrerådet på Rolloskolen og i SFO Rollingen og formand for bestyrelsen i Børnehuset Heimdal. Og med posten oveni i uddannelsesudvalget, er der jo meget der lægger vægt til dette nye forslag. Pudsigt nok!!!!!!

Jeg håber inderligt, at i endelig får styr på den skolestruktur, det er ikke om med den stress for vores elskede unger pga. den uforudsigelighed der er omkring dem hele tiden nu. Nu må det stoppe, nu skal det være noget endeligt der skal holde mange år. Og ikke hvert 3 år som hidtil!!!!!!

Jeg håber ydermere, at i lytter til vores høringssvar, da vi er mange bekymrede forældre, som er i vildrede over vores børns fremtid, og hvor vi nu skal flytte dem hen, hvis i trumfer det her igennem!!!!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kære Uddannelsesudvalg.......... - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Hermed fremsender jeg mit høringssvar ift. processen omkring Faxe Kommunes mulige skolestruktur. Indsendt af Heidi Staalbo Nørgaard, Rødvigvej 4, Vemmetofte, 4640 Faxe. Vi flyttede til Karise for lidt over 3 år siden med vores 5 børn, og vores 3 store drenge var utroligt glade for Karise skole.

# data[].attributes.headline
Høringssvar fra tidligere lærer på Hylleholt Skole

# data[].attributes.subject
Høringssvar fra tidligere lærer på Hylleholt Skole

# data[].attributes.headline
Endnu et læserbrev og høringssvar fra en Karise-borger

# data[].attributes.subject
Endnu et læserbrev og høringssvar fra en Karise-borger

# data[].attributes.body
Titel: "Mine børns fremtid"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu står vi her igen. Vi har stået her før. Usikkerheden over vores børns skolegang og fremtid. Indsendt af Ane Hansen, Højmøllevej 4, 4653 Karise. Email: ane.moesby.hansen@gmail.com
Skal skolerne fortsætte som nu? Skal vi samle overbygningsklasserne på en skole, og hvordan gør vi det, på den bedste måde?

Jeg håber at man fra kommunens side, tænker sig rigtigt godt om, inden man beslutter delvist/helt at lukker vores skoler i lokalsamfundet. Byer uden liv, bliver til spøgelsesbyer, og disse er på længere sigt ikke attraktive for hverken nuværende beboere eller for ny tilflyttere.

Kommunes forslag er at samle overbygningsklasserne på en skole i vores nuværende områder: Øst- vest og midt skolerne. Det kan jeg som udgangspunkt godt se nogle fordele i, hvis det er placeret på den rigtige skole.

Det er ved denne løsning jeg rigtig gerne vil komme med mit besyv omkring de muligheder jeg ser. Jeg tager udgangspunkt i område øst.

Som forslaget ser ud i dag vil det være Rolloskolen i Faxe by som vil skulle danne rammen for den nye overbygning.

Set fra forældre øjne er der mange gode grunde til at samle overbygningen på en skole, frem for at drive forskellige linjefag på forskellige skoler, da de unge mennesker langt hen af vejen vil vælge fag ud fra, hvor deres venner går, frem for hvilke fag der er relevant for den enkelte elev.

Jeg synes så at man skulle kigge nærmere på om Faxe by er den mest centrale og det mest fornuftige valg i øst området.

Har man tænkt på transport mulighederne til Faxe by.

Togstationen ligger langt væk fra Rolloskolen i Faxe, så de unge som kommer med tog skal ud på en ikke urelevant lang gåtur for at komme ind til skolen.

Kort stillet op:

Rolloskolen har: 1,4 km fra Faxe syd togstation til skole
Hylleholt skole har: 1,1 km fra Faxe ladeplads station til skole
Karise har: 564 m fra Karise station til skole.

I Karise er der stisystem så alle kan komme sikkert frem, man skal ikke engang passere hovedgaden for at komme til skolen.

Yderligere bliver kommunen ved med at slå på at vi er en pendler kommune. Dette er jo helt korrekt. Og det er endnu en grund til at jeg synes Karise egner sig til at være midtpunktet for område Øst.

Ser man på beliggende i forhold til Køge, som må betegnes som at være den retning, flest vil pendle mod, så ser en hurtig søgning på nettet sådan ud:

Med offentlig transport (tog):

Faxe syd station - Køge: 34 min.
Faxe Ladeplads - Køge: 38 min.
Karise - Køge: 25 min.

Selv til kommunens største by Haslev, er det Karise der tidsmæssigt løber med sejren, ved at komme frem med offentlige transportmidler.

Så Karise kan betegnes som at væren midten af edderkoppespindet for øst området, og bør derfor også tages seriøst når man skal vælge hvilken skole som bedst egner sig til at rumme vores store klasser.

Har vi så plads til at en overbygnings skole for hele område øst i Karise?

Det mener jeg, der er gode muligheder for, måske med lidt nytænkning.

Karise skole rummer jo som den ser ud i dag, mange dejlige velholdte m2, som med lidt om-rokering, burde kunne rumme ekstra elever.
Skulle det knibe med pladsen, vil jeg forslå at man ser på muligheden for at tage Tandhjulets bygning i brug i dagtimerne, hvor de alligevel stå tomme.
Jeg tænker at man kunne flytte de små klasser (0-2 klasse) over i Tandhjulets lokaler. På den måde ville de små årgange ikke skulle krydse vejen, frem og tilbage til skole og tandhjulet rummer, absolut, at tilbyde udfoldelser og luftforandringer for de mindste klasser. Tillige har tandhjulet en fornuftig parkeringsplads til aflevering og afhentning af børnene.

I mine øjne er der derfor stort potentiale i Karise for at rumme hele øst-skolens overbygningsklasser.

Alt det ovenover skrevne, kan måske godt læses som bagateller i den store sammenhæng. Men disse bagateller kan medvirke til at nogle børn får ca. 6-8 timers transport mere om måneden. Det er måske ikke mange timer når det står på et stykke papir, men for børnene er det mindst 1 fritidsaktivitet om ugen, som de må droppe, pga. at der ikke kan blive plads til det i deres tidskalender.

Som forældre bliver man tudet ørene fulde at man skal være sammen med sine børn, børn skal dyrke motion og være sammen med kammerater. Men jeg synes at skolereformen og nu skolestrukturen her i Faxe kommune, gør det svært for os at leve op til den rolle. Simpelthen fordi tidsplanen som vi bliver pålagt, ikke levner plads til tid sammen med vores børn..

Jeg håber at I tænker jer godt om.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Mine børns fremtid - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu står vi her igen. Vi har stået her før. Usikkerheden over vores børns skolegang og fremtid. Indsendt af Ane Hansen, Højmøllevej 4, 4653 Karise. Email: ane.moesby.hansen@gmail.com Skal skolerne fortsætte som nu? Skal vi samle overbygningsklasserne på en skole, og hvordan gør vi det, på den bedste måde?

# data[].attributes.headline
Fremragende læserbrev og høringssvar fra Karise-borger

# data[].attributes.subject
Fremragende læserbrev og høringssvar fra Karise-borger

# data[].attributes.body
Mange gode og nye vinkler og betragtninger

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Hermed fremsendes mit høringssvar til den igangværende proces omkring en ny skolestruktur i Faxe Kommune. Indsendt af Lone Hellstedt Olsen, Skovvænget 11, 4653 Karise
Kære Uddannelsesudvalg !

I starten af 2012 vedtog Byrådet en meget omdiskuteret skolestruktur som fra Dag 1 resulterede i stor utryghed for såvel børn som forældre. Dette skyldes ikke mindst den matematiske model, hvorved man dannede henholdsvis de kommende 0. klasser og de kommende 7. klasser.

Man kom dermed, år efter år, ud i urimelige og ulykkelige situationer, hvor små børn ikke kunne starte i samme skole som deres venner fra børnehaven - og situationer, hvor halvstore børn ikke kunne starte i samme 7. klasse på samme skole som deres venner fra 6. klasse.

I flere år advarede både forældre, ulykkelige børn og politiske partier om disse ulykkelige bivirkninger af den nye skolestruktur. Desværre mødte kritikken kun ringe forståelse fra politisk hold.

Et foreløbigt lavpunkt i politikernes magtfuldkomne reaktion blev nået under kommunalvalgkampen, da borgmester Knud Erik Hansen den 8. november 2013 udtalte til Dagbladet: " Det hysteri, der har været omkring følgerne af skolestrukturen, er vildt overdrevne. Jeg håber også, at det hører op"

Det er glædeligt at man fra de ledende politikeres side nu har anlagt en betydeligt mere voksen tilgang til de reelle og alt andet end "vildt overdrevne" problemer. Hvis forældrenes kritikpunkter var "hysteri", så må konklusionen jo så være at hele byrådet nu er blevet hysterisk. Det hilser vi forældre velkommen.

I høring er blevet sendt 2 løsningsforslag som vedrører indskolingen og 1 løsningsforslag som vedrører udskolingen.

Hvad angår indskolingen, så indeholder Model 1: " Optimal udnyttelse af holddeling" en klar og tydelig garanti for at hvis man går i 3. klasse på fx afd. Karise, så kan man også gå i 4. klasse på afd. Karise. Det er naturligvis glædeligt.

Derimod er Model 2: " Aldersintegreret undervisning" mere uklar. Der skal nemlig foretages en klassedannelse mellem 3. klasse og 4. klasse. Hvordan skal denne klassedannelse foretages? Hvordan vil klasserne i praksis blive dannet? Vil man anvende den allerede forhadte matematiske model fra den gamle skolestruktur som resulterede i at elever blev tvangsflyttet fra deres nærmiljø til en anden skole? Hvis der ved klassedannelsen bliver elever tilovers, hvis der fx er 32 elever og loftet stadigvæk hedder 28 elever, hvad så med de sidste 4 elever? Bliver de så tvangsflyttet til en anden skole?

Der synes ikke at være nogle økonomiske konsekvens-beregninger for et sådan scenarie i det udsendte høringsmateriale. I det hele taget beskrives denne klassedannelse ikke i detaljer og jeg kan godt frygte at der er noget gemt i Model 2 som vi borgere - og politikerne - ikke umiddelbart kan gennemskue.

Det ville være en stor tragedie, hvis det hidtidige udskillelsesløb blot flyttes fra overgangen mellem børnehaven og 0. klasse til fremover overgangen mellem 3. klasse og 4. klasse.

Jeg håber at I politikere er meget opmærksomme på ovenstående.

En anden ting er at tiltaget med aldersintegreret undervisning synes at være noget af et pædagogisk eksperiment. Lærerne er tydeligvis ikke begejstrede for undervisningsformen - se www.folkeskolen.dk/513127/aldersintegration-middel-til-at-opnaa-maalet og www.dlf.org/media/644201/notat-om-aldersintegreret-undervisning-endelig.pdf

Der er enighed om at det kræver stor omstillingsparathed og ikke mindst omfattende efteruddannelse af allerede voldsomt pressede lærere at skulle lave aldersintegreret undervisning, der adskiller sig markant fra den måde som de hidtil har undervist på.

Efteruddannelse er ikke gratis, men i det udsendte høringsmateriale fremgår udgifterne til en sådan efteruddannelse intetsteds. Her fokuserer man mest på udgifterne til transport af udskolingen. Jeg kan godt frygte at indskolings-delen af den nye skolestruktur bliver en økonomisk bombe under en kommunal økonomi, der i de kommende år allerede står foran meget store udfordringer.

Desuden forekommer det mig umuligt at nå at efteruddanne og forberede lærerne på en sådan undervisningsform allerede til skoleåret 2016/2017 som der lægges op til, og jeg håber da ikke at man forestiller sig at iværksætte endnu en stor omvæltning i lærernes undervisningsform, uden at klæde dem ordentligt på til den opgave?

Hvad angår udskolingen, så vil jeg gerne starte med at påpege at jeg grundlæggende er positiv overfor at samle overbygningerne. En samling af overbygningen sikrer at man kan udbyde flere forskellige linjer end man ville kunne på en skole med måske kun et enkelt spor. Så langt, så godt.

Imidlertid glemmer man i begejstringen for overbygningsskolen at Faxe Kommune ikke er København. Faxe Kommune er ikke en bykommune, hvor en nedlægning af overbygningen på den ene skole blot medfører at man skal cykle 800 meter længere hen til den nye overbygning på en anden skole, men dog stadigvæk inden for bygrænsen.

Faxe Kommune er derimod en landkommune med deraf følgende store transportmæssige udfordringer. Det forlyder at der ikke vil blive etableret skolebusser direkte mellem Karise og Rolloskolen, men at overbygningselever fra Karise skal tage toget fra Karise til Faxe Syd-stationen og derpå gå op mod 15 minutter hen til Rolloskolen i al slags vejr og tilmed af en usikker og ikke ufarlig skolevej.

Dette er ikke holdbart. Forestil jer, hvor fristende det må være for en allerede skoletræt 13-årig at tage en pjækkedag, hvis det regner eller sner. Motiverende for elevens indlæring er denne lange og besværlige transport ikke. Tænk bare på, hvordan vi voksne selv har det med at pendle langt til arbejdet kontra at kunne cykle derhen på 5 minutter. Hvad vil vi selv foretrække?

Hvorfor ikke etablere en egentlig skolebus mellem Karise by og Rolloskolen? Kommunen har jo i forvejen en betydelig vognpark, hvad angår busser.

Den nye skolereform medførte at de ældste elever fik en betydeligt længere skoledag - og den forøgede transporttid vil medføre at mange elever vil få en samlet arbejdsuge, der vil være længere end mange voksne med et fuldtidsarbejde. Er det rimeligt? Hvor mange kræfter vil eleven have tilbage, når han kommer hjem til Karise kl. 17, samtidigt med sine forældre? Husk på at 13-årige jo ikke har kørekort og bil som os voksne. For os er 10 km ikke så meget, for en 13-årig er 10 km langt. Især når man skal bruge den håbløse kollektive trafik.

Og hvordan ser det ud med transportmulighederne på skæve tidspunkter? Hvordan vil de unges muligheder være for at komme hjem, hvis der nu er gruppearbejde der skal klares udover den normale skoletid? Hvis der er et arrangement på skolen om aftenen? Er dette overhovedet tænkt ind i forslaget?

Der er ingen tvivl om at en lang og håbløs transport vil påvirke elevernes indlæringsevne og motivation for indlæring i negativ retning. Hvem vinder på det? Ingen. Alle taber.

Og hvad med lektier? Forestiller man sig at eleverne har overskud til at sætte sig og lave lektier efter så lang en dag? Eller vil der blive indført lektiefri skoler?

Slutteligt føler jeg mig desværre nødsaget til at kommentere på udvalgsformand Jonas Krisstinsons noget voldsomme og magtfuldkomne udtalelser om at man bør se ud over lokalsamfundet. Udtalelser til såvel Dagbladet den 28. oktober som til TV2ØST den 7. november. For rullende kamera udtalte Jonas Kristinsson: " Jeg er ikke sikker på at diskussionen omkring lokalområder skal ind i denne her debat eller om den flytter mig nævneværdigt

Hvilke af de 4 berørte lokalsamfund - Karise, Faxe Ladeplads, Dalby og Rønnede - bor Jonas Kristinsson selv i? Svaret er: Ingen af de 4 byer. Jonas Kristinsson bor i udkanten af Faxe by, kun 2,5 km fra Rolloskolen. Så er det jo også dejligt nemt at opfordre borgerne til at se udover lokalsamfundet.

Tilmed har Jonas Kristinsson selv en tilknytning til netop Rolloskolen udover den almindelige borger. Op til kommunalvalget beskrev han sig selv således: " Jeg er formand for bestyrelsen i børnehuset Heimdal og engageret i forældrerådet på Rolloskolen samt i SFO Rollingen.

Jeg er ikke jurist, så jeg kan ikke vurdere om Jonas Kristinsson er inhabil I forhold til at placere Østskolens overbygning på netop Rolloskolen. Men en ting er sikker: Jonas Kristinsson er ikke "geografisk neutral".

For at opsummere: Jeg er enig i at den nuværende skolestruktur ikke holder og at ændringer er nødvendige. Jeg er også enig i at overbygningsskoler grundlæggende er positive. Byrådet skal endvidere have ros for at tage hul på en meget tiltrængt revision af et så følsomt område som netop skolestruktur.

Men når det er sagt, så er jeg bange for at vi på nuværende tidspunkt i processen er på vej hen et sted, hvor vi ikke skal være, og hvor vi om yderligere to-tre år må lave endnu en revision, endnu en omlægning, fordi den umiddelbart forestående skolestruktur ikke er gennemtænkt nok.

Det er derfor vigtigt at vi denne gang får lavet skolestrukturen, så den holder de næste 10 år. For hvis der er noget, der er ødelæggende for børns indlæring, så er det netop utryghed. Utryghed som følge af konstante ændringer og nye strukturer, ændringer og strukturer som vel og mærke ikke er ordentligt gennemtænkte fra Dag 1.

Jeg håber at jeg med ovennævnte punkter har henledt jeres opmærksomhed på nogle ting som I kan tage med i den videre proces.

# data[].attributes.attachment_link.title
Høringssvar til overbygningsskoler - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Hermed fremsendes mit høringssvar til den igangværende proces omkring en ny skolestruktur i Faxe Kommune. Indsendt af Lone Hellstedt Olsen, Skovvænget 11, 4653 Karise Kære Uddannelsesudvalg ! I starten af 2012 vedtog Byrådet en meget omdiskuteret skolestruktur som fra Dag 1 resulterede i stor utryghed for såvel børn som forældre.

# data[].attributes.headline
Struktur - hvornår har det nogensinde skabt kvalitet?

# data[].attributes.subject
Struktur - hvornår har det nogensinde skabt kvalitet?

# data[].attributes.body
Store skoler = lavere karakterer Motiverede ledere/lærere = Motiverede elever = høje karakterer

# data[].attributes.attachment_link.title
Struktur - hvornår har det nogensinde skabt kvalitet_

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: I forlængelse af de netop afholdte borgermøder ifbm. forslaget om samling af udskoling på 3 skoler i hhv Faxe og Haslev, sender forældregruppen"Redningsholdet" et læserbrev, fordi de ikke fik svar på alle stillede spørgsmål. Indsendt af Mia Nedergaard, på vegne af Forældregruppen "Redningsholdet"
Vi vil gerne kvittere Uddannelsesudvalget for, at tage skolestrukturen op igen, så vi kan komme den meget kritiserede prikkerunde til livs, samt at sikre skolestart i nærmiljøet. Ligeledes kvitteres der samtidig for den åbenhed man har lagt ud med, i form af borgermøder i hhv. Øst-, Midt- og Vestskolen, umiddelbart med det for øje at lytte, da intet er besluttet endnu.

Vi er flere der har deltaget i de to borgermøder på hhv. Midt- og Østskolen.

På Midtskolens borgermøde, havde man en klar fornemmelse af, at intet var besluttet endnu. Man var fra Uddannelsesudvalgets side, lydhøre overfor borgernes spørgsmål, kommentarer og bekymringer. Om end der var uenigheder imellem borgere og udvalg, blev alle umiddelbart hørt.

På Østskolen var situationen en smule anden. Der sad bl.a. nogle meget velforberedte og velformulerede unge mennesker, der udtrykte hver deres holdning til forslaget omkring samling af udskolingen. Til stor ros fra uddannelsesudvalget blev især én elev fremhævet for sit EGET valg i at flytte skole, for at gå på den Internationalelinje på afd. Karise. Eleven havde kun positive ting at sige omkring valget, da man havde fået nye sociale relationer på tværs af kommunen, det faglige miljø var godt, og de 30 min i bus var ingen sag. Det blev hørt og brugt flere gange i den videre debat.

Til det må tilføjes, at der er MEGET stor forskel på SELV AT TAGE BESLUTNINGEN kontra, at blive tvunget til at flytte skole. Indstillingen til og måden hvorpå man reagerer på en tvungen flytning, vil med stor sandsynlighed blive mødt med modvillighed, frustration og i sidste ende mistrivsel.

Det pointerede en anden elev på bedste vis, ved at oplyse om en spørgeskemaundersøgelse, udarbejdet af forældre bag underskriftindsamlingen "Nej til lukning af overbygningerne på Bavne, Karise, Hylleholt og Møllevang" og "Det Kommunale Fælleselevråd". Man har på demokratisk vis spurgt alle elever på 6.-8. klassetrin, om de vil flytte skole mm.? 190 elever har svaret og 90 % heraf svarer direkte nej til flytning. Uddannelsesudvalget blev direkte spurgt, om udfaldet af undersøgelsen ikke berørte dem? Det valgte man fuldstændig at overhøre og ikke reagere på. Er det at lytte?

Ydermere havde flere forældre et meget godt spørgsmål: Hvad skal der ske med de skoler, der kommer til at afgive deres udskoling?

Eksempel: Lad os sige at en skole 0-6 klasse mangler en tysk lærer. Hvor mange tysklærere vil vælge at søge, velvidende at vedkommende maks. kommer til at undervise 6 lektioner ugentlig? Hvor bliver faglig sparring lærerne imellem af? Mistes tiltrækningskraften af nye og fagligt dygtige lærer ikke? (Det er det man "sælger" ideen om samling af udskolingen på) Hvis disse kriterier skal opretholde kvalitet, høj faglighed og god trivsel i undervisningen, som i øvrigt alt sammen er med til, at forberede eleverne til næste trin; udskoling og dermed afgangseksamen, står 0.-6. klasse-skolen så ikke svagere?

Det blev der heller ikke svaret på fra Uddannelsesudvalget side. Er det at lytte?

Måske man kunne få et svar hér?

# data[].attributes.attachment_link.title
Åbent brev til uddannelsesudvalget - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: I forlængelse af de netop afholdte borgermøder ifbm. forslaget om samling af udskoling på 3 skoler i hhv Faxe og Haslev, sender forældregruppen"Redningsholdet" et læserbrev, fordi de ikke fik svar på alle stillede spørgsmål. Indsendt af Mia Nedergaard, på vegne af Forældregruppen "Redningsholdet" Vi vil gerne kvittere Uddannelsesudvalget for, at tage skolestrukturen op igen, ...

# data[].attributes.body
fra MED-udvalg og Skolebestyrelse på Midtskolen

# data[].attributes.headline
 Hovedresultater fra de første rapporter i evaluerings- og følge-forskningsprogrammet til folkeskolereformen 

# data[].attributes.subject
 Hovedresultater fra de første rapporter i evaluerings- og følge-forskningsprogrammet til folkeskolereformen 

# data[].attributes.body
17. november 2015

# data[].attributes.attachment_link.title
Hovedresultater fra de foerste rapporter i foelgeforskningsprogrammet

# data[].attributes.body
BOLIGJAGT: Familier med børn vil bo tæt på en skole

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den lokale skole og ikke mindst skolevejen dertil fylder mest, når danske børnefamilier vælger hjem i dag - hvis de ser bort fra selve huset.

Når ejendomsmæglere viser villaer og rækkehuse frem for danske børnefamilier, får de typisk spørgsmål som,hvor ligger skolen i forhold til huset - og er der en god skolevej?

"Skolen betyder i virkeligheden meget for en børnefamilie. Hvis vi ser bort fra selve huset, så ligger skolen helt i top over ønsker til det kommende hjem. Når der venter ti års skolegang, så er det helt afgørende for forældrene, at de føler sig trygge ved skolevejen," siger Niels H. Carstensen, kommunikationschef i home.

Skolen spiller ind
Derfor vækker det også stærke følelser, når folkeskoler bliver lukket.

"For landsbyerne er det altid et stort tab, når de mister den lokale skole. Det gør livet mere besværligt for børnefamilierne, og byen mister et omdrejningspunkt. Uden skole er det sværere at trække nye familier til - og det spiller i sidste ende ind på huspriserne i byen," siger home-chefen.

Når det er sagt, så er det ikke kun et spørgsmål om en sikker og let skolevej. I områder, hvor der er flere skoler, kan det også tælle højt, om adressen hører under den "rigtige" skole - det rigtige skoledistrikt. For forældrene er også opmærksomme på skolernes ry.

Det prioriterer de
Hvis man skal sætte et ord på børnefamiliernes tre topprioriteter - afstand til skole, til jobbet og til familie og venner - så handler det om bløde værdier.

"Børnefamilier vægter de bløde værdier højt. Det handler om tryghed, tid og praktisk hjælp. Skolen er omdrejningspunkt for børnenes hverdag, og vi vil hellere bruge tiden på vores børn og ikke transporttid til arbejdet. Og så er det rart at have de nærmeste tæt på, når vi har brug for hjælp til afhentning, pasning eller godt selskab," siger Niels H. Carstensen.

FAKTA: Skolen scorer højt
· I en ny spørgeundersøgelse fra home svarer to ud af tre ejendomsmæglere, at en typisk børnefamilie fokuserer mest på afstanden til den lokale skole/daginstitution, når de må vælge dén faktor, der vægter højest.

· Hvis ejendomsmæglerne må vælge tre faktorer, svarer knap ni ud af ti afstand til skole. Som nummer to kommer afstand til jobbet og som nummer tre afstand til familie og venner.
Kilde: webspørgeundersøgelse til home franchisetagere og salgschefer

# data[].attributes.attachment_link.description
Den lokale skole og ikke mindst skolevejen dertil fylder mest, når danske børnefamilier vælger hjem i dag - hvis de ser bort fra selve huset. Når ejendomsmæglere viser villaer og rækkehuse frem for danske børnefamilier, får de typisk spørgsmål som,hvor ligger skolen i forhold til huset - og er der en god skolevej?

# data[].attributes.headline
Brev fra Formand for KL’s Børne- og Kulturudvalg til Til udvalgsformanden på skoleområdet

# data[].attributes.subject
Brev fra Formand for KL’s Børne- og Kulturudvalg til Til udvalgsformanden på skoleområdet

# data[].attributes.body
Citat: I kommunerne skal vi, hver for sig og sammen, finde løsninger på de udfordringer, der dukker op, og vi skal lokalt være parate til at justere efterhånden, som vi bliver klogere på, hvad der virker bedst i skolehverdagen. Lige nu virker det som om, at tid og ro er et vigtigt element for den videre succes.

# data[].attributes.body
citat s.2 - Vores intention som forligskreds var og er, at en skoledag normalt varer fra

kl. 8.00-14.00 for de mindste elever, kl. 8.00-14.30 for de mellemste elever og kl. 8.00-15.00 for de ældste elever.

Det giver mulighed for, at eleverne fortsat kan deltage i fritidsaktiviteter efter skole, have et fritidsjob og have et aktivt liv sammen med familie og venner.

Læs hele brevet...

# data[].attributes.attachment_link.title
150826 Brev til kommunerne om skoledagens laengde

# data[].attributes.headline
Lukning af udskolingen - hvad siger ejendomsmæglerne i kommunen

# data[].attributes.subject
Lukning af udskolingen - hvad siger ejendomsmæglerne i kommunen

# data[].attributes.headline
Det handler om børn - ikke om statistikker...

# data[].attributes.subject
Det handler om børn - ikke om statistikker...

# data[].attributes.body
læs her fra foreningen - folkeskoleforældre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foreningen Skole og Forældre har netop frigivet deres seneste undersøgelse blandt læserne af deres magasin, som nu viser at 52 % af forældre i undersøgelsen er utilfredse med skolereformens elementer: de lange skoledage, understøttende undervisning, lektiecafeer og bevægelse. Det skal sammenlignes med 27% i en tilsvarende rundspørge i september 2014.
Blandt udskolingsforældre er utilfredsheden dog helt op til 63 procent.

Foreningen Folkeskoleforældre har igennem længere tid gjort opmærksom på, at danske skolebørn efter skolereformen har Europas længste skoletid med 12960 timer i løbet af en skolegang.
30% af de timer, dvs. den understøttende undervisning, lektiecafeer og bevægelse, er netop der, hvor undersøgelsen viser mest markant utilfredshed.

Når Skole og Forældres formand, Mette With Hagensen, "løfter pegefingre" og henviser til implementering og skoleledernes formand Claus Hjortdal henviser til, at det blot drejer sig om "negativ omtale i medierne", er det udtryk for en total mangel på forståelse for, hvad det er forældrene oplever. At han oven i købet hævder at skoledagene ikke er længere i år peger på, at han ikke har forstået forskellen på frivillig lektiecafe og den nuværende tvungen skoledags længde.

Reformen er ganske rigtigt implementeret ganske uheldigt mange steder, i en atmosfære af nedskæringer på skolebudgetterne der har reduceret ressourcerne til de enkelte timer ganske voldsomt, men det grundlæggende problem er den meningsløshed i forbindelse med skolen, som reformen har indført.

Man har udhulet fritiden i et forsøg på at få den ind i skolerne.
Dette er fejlet og har medført frafald i idrætsforeningerne,specielt i de ældste klasser. Og fritidsinstitutioner melder generelt om udmeldinger.

Man har forsøgt at fjerne lektierne fra skolerne.
Dette er fejlet og der er en oplevelse hos forældrene af tungere lektiepres.

Man har forsøgt at få bevægelse ind i skolerne.
Dette er fejlet og de fleste fortæller om små hop på stedet.

Man har forsøgt at få pædagoger ind i undervisningen for at give en bedre social gevinst.
Dette er fejlet, og mange skoler har nu større klasser, end de har haft før.

Man har forsøgt at udvide skoledagen med 30% uden at finansiere med en eneste kronenæsten halvdelen af folkeskolerne skemaer på mellemtrin og udskoling, der er
Dette er fejlet. Og oven i harlængere end intentionen i folkeskolereformen.

Man har forsøgt at få inklusion til at fungere samtidig med en omfattende reform uden en eneste ekstra krone.
Dette er fejlet, og der opleves massive problemer med inklusion, en lovgivning kommunerne har haft siden 2012 til at få til at fungere.

Reformen fungerer ikke, FORDI den ikke er godt nok gennemtænkt, finansieret eller bunder i, hvad der reelt virker i forhold til at øge børns faglige niveau eller trivsel. Jo før folketingspolitikere, kommunalpolitikere, forvaltningsfolk og skoleledere indser det, jo bedre for folkeskolen og vores børn!

Kilder:
Vedr. Skole og Forældres nye undersøgelse:
http://www.skole-foraeldre.dk/nyheder/stor-utilfredshed-med-lange-skoledage
http://nyhederne.tv2.dk/samfund/2015-11-11-ny-undersoegelse-over-halvdelen-af-danske-foraeldre-utilfredse-med-lange http://www.avisen.dk/lange-skoledage-nu-siger-over-halvdelen-af-foraeldre_354725.aspx
Undersøgelse der viser, at næsten halvdelen af folkeskolerne har skemaer på mellemtrin og udskoling, der er længere end forudsat i folkeskolereformen: http://www.skole-foraeldre.dk/nyheder/reformens-hensigt-om-skoledagens-l%C3%A6ngde-skal-overholdes

Tidligere undersøgelse fra Skole og Forældre vedr. reformutilfredshed: http://www.skole-foraeldre.dk/nyheder/stadigt-flere-for%C3%A6ldre-er-utilfredse-med-folkeskolereformen

Udmeldinger af idrætsforeninger og fritidsinstitutioner:
http://www.idan.dk/nyhedsoversigt/nyheder/2015/a712_skolereformen-har-ikke-foert-til-krise-i-foreningslivet/
http://www.bupl.dk/presse/pressemeddelelser/stort_frafald_fra_fritidsinstitutioner_rammer_udsatte_boern?opendocument
Forældreutilfredshed skyldes, at skolereformen er et flop

# data[].attributes.attachment_link.title
Forældreutilfredshed skyldes, at skolereformen er et flop

# data[].attributes.attachment_link.description
Foreningen Skole og Forældre har netop frigivet deres seneste undersøgelse blandt læserne af deres magasin, som nu viser at 52 % af forældre i undersøgelsen er utilfredse med skolereformens elementer: de lange skoledage, understøttende undervisning, lektiecafeer og bevægelse. Det skal sammenlignes med 27% i en tilsvarende rundspørge i september 2014.

# data[].attributes.body
se indslag fra nyhederne TV-2

# data[].attributes.headline
Det er ikke kun elever og forældre i Faxe kommune der er utilfredse med for lange skoledage

# data[].attributes.subject
Det er ikke kun elever og forældre i Faxe kommune der er utilfredse med for lange skoledage

# data[].attributes.body
- transporttid oveni hjælper ikke...

# data[].attributes.attachment_link.title
Flere og flere forældre er utilfredse med lang skoledag - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Forældrenes utilfredshed med reformens lange skoledage er steget markant i dette skoleår, hvor lektiehjælp og faglig fordybelse er blevet lagt ind i den obligatoriske skoledag. 52 procent af forældrene er utilfredse eller meget utilfredse, viser en i en ny rundspørge fra Skole og Forældre.

# data[].attributes.headline
SAMMENLÆGNING AF FOLKESKOLERNES OVERBYGNING I FAXE KOMMUNE

# data[].attributes.subject
SAMMENLÆGNING AF FOLKESKOLERNES OVERBYGNING I FAXE KOMMUNE

# data[].attributes.body
indlæg

# data[].attributes.headline
Underskriftindsamling
mod lukningen af overbygningerne på Bavne, Karise, Hylleholt og Møllevang

# data[].attributes.subject
Underskriftindsamling
mod lukningen af overbygningerne på Bavne, Karise, Hylleholt og Møllevang

# data[].attributes.body
Hvis du vil skrive under, så tryk på VIEW ORIGINAL øverst til højre.

Det er også muligt at skrive under i dagligvarebutikkerne i Dalby, Rønnede, Karise og Faxe Ladeplads.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk lovgivning giver skoleledere, lærere og pædagoger fuldmagt til at tvinge tøjet af vores blufærdige børn i forbindelse med badet efter faget idræt. Danmark har underskrevet FN`s Børnekonvention om Barnets Rettigheder. Hermed burde vores børn være sikret de mest grundlæggende rettigheder.

# data[].attributes.body
Et indlæg fra en underskriver på "skrivunder.net

# data[].attributes.body
Poul Erik Jørgensen vil ikke stå på mål for forslaget

# data[].attributes.body
fra SN.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolefølelserne fik helt frit løb

Faxe - 10. november 2015 kl. 19:56

Det første møde om samling af udskolingen mandag aften havde 220 tilhørere i Sofiendalskolens Festsal.

Centerchefen for børn og undervisning Jens Zachariasen redegjorde for planen om samling af 7. til 9. klasse på Nordskovskolen og Sofiendalskolen i Haslev og Rolloskolen i Faxe.

Han fortalte om folkeskolereformens forlængelse af skoledagen, om køretiderne med bus, om problemer med at få uddannet personale frem for ufaglærte vikarer og om kvalitetsforbedringen i lærernes faglige miljøer ved en større volumen.

Og så havde han medbragt en overhead, der fortalte, at 67 procent adspurgte forældre og 75 procent adspurgte elever er neutrale, positive eller meget positive i forhold til den nuværende skolestruktur.

Det fik Sarah Rolf Petersen fra Bavneskolen og Faxe Kommunes fælleselevråd til at sige:

- Hvis det her drejer sig om at gøre skolen bedre for eleverne. Hvorfor har I så ikke spurgt dem om, hvad de mener.

- Jeg ved, at der er blevet spurgt 32 ud af cirka 5.000 elever i Faxe Kommune. Hvorfor har I ikke spurgt flere om, hvad de syntes. Det er jo eleverne, det går ud over, sagde hun.

Mange forældre undrede sig over, at der kun var ét forslag til endnu en ændring af skolestrukturen.

Og en gruppe forældre havde medbragt et stort skema, som fortalte, at en 7. klasses elev i Sofiendalskolen fra Dalby eller Rønnede vil skulle bruge mellem 44 og 47 timer ugentligt på transport og undervisning, hvilket er "uhørt lang tid".

Læs hele artiklen i DAGBLADET og Sjællandske

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolefølelserne fik helt frit løb Faxe - 10. november 2015 kl. 19:56 Det første møde om samling af udskolingen mandag aften havde 220 tilhørere i Sofiendalskolens Festsal. Centerchefen for børn og undervisning Jens Zachariasen redegjorde for planen om samling af 7. til 9. klasse på Nordskovskolen og Sofiendalskolen i Haslev og Rolloskolen i Faxe.

# data[].attributes.headline
Evaluering af folkeskolens struktur og indhold

# data[].attributes.subject
Evaluering af folkeskolens struktur og indhold

# data[].attributes.body
Læserbrev

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Politikerne har forstået, at der skal gøres noget ved folkeskolens struktur og indhold. Derfor er der igangsat nogle tiltag, som bl.a. omfatter, at man vil lytte til borgerne. Indsendt af Morten Hansen, Borupvej 9, 4683 Rønnede
Jeg deltog på mødet afholdt på Midtskolen afd. Sofiendal sammen med et par hundrede andre bekymrede borgere. Agendaen for mødet var egentlig klart defineret, men mødet gav desværre et indtryk af, at både Venstre og Socialdemokraterne var mere optaget af at vise deres politiske mod, til at gå imod hvad borgerne på mødet ønskede, og læne sig op at et forslag stillet af den kommunale administration.

Tilbage sidder man med det indtryk, at især Camilla Meyer (A) prøver at tænke så store tanker omkring, hvordan HUN ønsker folkeskolen skal udvikles, at hun fuldstændig glemmer, hvor vigtigt et lokalmiljø er for de borgere, der faktisk bor der. I hendes politiske verden er der ikke plads til at tænke fritids- og foreningsliv sammen med folkeskolen, hvilket er skræmmende.

Finn Hansen (A) havde som bedste eksempel sin egen søns faglige udfordringer som et bevis på, at den er helt gal i folkeskolen, og at det derfor er tvingende nødvendigt at lave en overbygning og lade eleverne pendle i timevis.

Når man nu alligevel kigger faglighed og måske nok nærmere økonomi, så kunne det være en god ide også at se på skolernes sammensætning. Det undrer mig, at fx afdeling Sofiendal hører til Midtskolen og ikke til Vestskolen, alene det faktum at geografien og hele det transportcirkus ville kunne løses langt billigere og mere smidigt, hvis man ville åbne den diskussion. Jeg tror ikke, der er ret mange forældre, der er imod større faglighed, bedre lærerdækning og en forbedret økonomi, men det er nok de færreste, der ønsker deres lokalmiljø smadret og affolket.

Set lidt fra oven i den populære helikopter, så virker det altså ikke tiltrækkende på erhvervslivet og evt. tilflyttere, hvis I politikere bidrager til skabelsen af et udkantsdanmark uden en velfungerende skole og et godt og aktivt fritidsliv.

Nu har stormen fra borgerne til borgermødet foreløbig lagt sig lidt, så nu var det måske en anledning til, at I ansvarlige og folkevalgte politikere viste det mod, der skal til for at gå imod administrationens forslag og beslutte med jeres egen sunde fornuft (citat taget fra Borgerlistens Martin Hillerup).

# data[].attributes.attachment_link.title
Evaluering af folkeskolens struktur og indhold - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Politikerne har forstået, at der skal gøres noget ved folkeskolens struktur og indhold. Derfor er der igangsat nogle tiltag, som bl.a. omfatter, at man vil lytte til borgerne. Indsendt af Morten Hansen, Borupvej 9, 4683 Rønnede Jeg deltog på mødet afholdt på Midtskolen afd. Sofiendal sammen med et par hundrede andre bekymrede borgere.

# data[].attributes.body
Foreningen SKOLE OG FORÆLDRE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny undersøgelse, som Skole og Forældre har foretaget blandt forældre til børn i folkeskolen, viser, at 52 procent af forældrene er utilfredse med folkeskolereformens længere skoledag. Blandt forældre til børn i udskolingen er hele 63 procent utilfredse. Det er betydeligt flere end i tidligere målinger, som Skole og Forældre har foretaget (se tabel 1).

- Det er afgørende, at kommuner, skoleledere og skolebestyrelser sørger for, at skemaerne overholder forligspartiernes hensigt om, at skoledagen skal vare til kl. 14, 14.30 og 15 for indskolingen, mellemtrinnet og udskolingen, siger Skole og Forældres formand, Mette With Hagensen.
Tabel 1: Udvikling i andel forældre, der er utilfredse, fra september 2014 til november 2015

Skole og Forældre har i en tidligere undersøgelse dokumenteret, at op mod halvdelen af skolerne i dette skoleår har skoledage på mellemtrin og i udskolingen, der er længere end til kl. 14.30, hhv. kl. 15.

- Forældrene er mest utilfredse med skoledagens længde på de klassetrin, hvor skolerne er dårligst til at overholde politikernes hensigt om skoledagens længde. Derfor er budskabet meget enkelt: Hold jer til hensigten, når I laver skemaer. Det kan halvdelen af skolerne få til at fungere i dag. Nu skal vi have den anden halvdel med. Dem, der har svært ved det, kan bruge to-voksen-ordninger, også i udskolingen. Det er den mulighed, der er i folkeskoleloven i dag, siger Skole og Forældres formand.

De forældre, der er utilfredse med den længere skoledag, nævner især, at de oplever børnene som trætte, stressede eller ukoncentrerede, at deres børn har droppet fritidsaktiviteter, legeaftaler eller fritidsjob og at de er utilfredse med, at der stadig er lektier hjemme, selvom der er lektiecafeer i skolen.

Skole og Forældres nye undersøgelse giver et blandet billede, hvad angår udviklingen i forældrenes tilfredshed med folkeskolereformens øvrige elementer.

- Samlet set er det utilfredsstillende, at så mange forældre fortsat er utilfredse med lektiecafeer, bevægelse og den understøttende undervisning. Der skal stadig arbejdes hårdt på at hæve kvaliteten i folkeskolereformens nye tiltag, siger Mette With Hagensen.

Det positive i den nye undersøgelse af forældrenes tilfredshed er, at forældrenes generelle tilfredshed med børnenes skolegang er lidt bedre end i foråret 2015.

- Jeg er glad for, at forældrenes tilfredshed med børnenes skolegang er lidt bedre end ved sidste undersøgelse i foråret. Det kunne man håbe var en tiltrængt ny udviklingstendens, siger Skole og Forældres formand.
Yderligere kommentarer: Landsformand i Skole og Forældre, Mette With Hagensen, mobil: 31 71 63 78
-

Forældrene i denne undersøgelse har skrevet flere hundrede kommentarer til hvert enkelt spørgsmål.

For at få et indtryk af, hvad forældrene konkret er utilfredse med, har Skole og Forældre rubriceret og kvantificeret indholdet i alle kommentarerne fra de utilfredse forældre.
Den faktor, der er øverst i nedenstående oversigt, er den faktor, som de utilfredse forældre har nævnt hyppigst, næstøverst er den næsthyppigste osv.
De forældre, der er utilfredse med den understøttende undervisning, nævner især:
* at de ikke ved, hvad der foregår i den understøttende undervisning

* at børnene ikke får noget ud af det

* at der ikke er kvalificeret hjælp til de fagligt stærke elever

* at eleverne laver noget andet end det er tiltænkt

* at der er for store udsving i kvaliteten af undervisningen

* at undervisningen ikke virker planlagt
De forældre, der er utilfredse med lektiecafeen, nævner især:
* at der er for få lærere til at hjælpe børnene

* at børnene ikke får lavet deres lektier

* at børnene har svært ved at koncentrere sig, fordi der er for meget støj og derfor ikke kan fordybe sig

* at børnene ikke får kvalificeret hjælp

* at tiden bliver brugt på andre ting, der ikke er relevante
De forældre, der er utilfredse med bevægelse i skoletiden, nævner især:
* at bevægelse fylder mindre, end de troede

* at det ikke fungerer som en integreret del af undervisningen

* at det er svært at se forskel på før og efter reformen

* at tiden bliver brugt på noget andet

* at lærerne mangler tid og ressourcer til at lægge mere bevægelse ind i løbet af dagen
De forældre, der er utilfredse med den længere skoledag, nævner især:
* at de oplever børnene som trætte, stressede eller ukoncentrerede

* at deres børn har droppet fritidsaktiviteter, legeaftaler eller fritidsjob

* at de er utilfredse med, at der stadig er lektier hjemme, selvom der er lektiecafeer i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny undersøgelse, som Skole og Forældre har foretaget blandt forældre til børn i folkeskolen, viser, at 52 procent af forældrene er utilfredse med folkeskolereformens længere skoledag. Blandt forældre til børn i udskolingen er hele 63 procent utilfredse. Det er betydeligt flere end i tidligere målinger, som Skole og Forældre har foretaget (se tabel 1).

# data[].attributes.headline
Rapport om sårbare børns skolepræstationer

# data[].attributes.subject
Rapport om sårbare børns skolepræstationer

# data[].attributes.attachment_link.description
Socialstyrelsen bidrager til sociale indsatser til gavn for borgerne

# data[].attributes.headline
Læserbrev fra Rønnede-borger med evaluering af borgermødet mandag den 9. november

# data[].attributes.subject
Læserbrev fra Rønnede-borger med evaluering af borgermødet mandag den 9. november

# data[].attributes.body
Tryk View Original i øverste højre hjørne for at læse læserbrevet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debat: Politikerne har forstået, at der skal gøres noget ved folkeskolens struktur og indhold. Derfor er der igangsat nogle tiltag, som bl.a. omfatter, at man vil lytte til borgerne. Indsendt af Morten Hansen, Borupvej 9, 4683 Rønnede
Jeg deltog på mødet afholdt på Midtskolen afd. Sofiendal sammen med et par hundrede andre bekymrede borgere. Agendaen for mødet var egentlig klart defineret, men mødet gav desværre et indtryk af, at både Venstre og Socialdemokraterne var mere optaget af at vise deres politiske mod, til at gå imod hvad borgerne på mødet ønskede, og læne sig op at et forslag stillet af den kommunale administration.

Tilbage sidder man med det indtryk, at især Camilla Meyer (A) prøver at tænke så store tanker omkring, hvordan HUN ønsker folkeskolen skal udvikles, at hun fuldstændig glemmer, hvor vigtigt et lokalmiljø er for de borgere, der faktisk bor der. I hendes politiske verden er der ikke plads til at tænke fritids- og foreningsliv sammen med folkeskolen, hvilket er skræmmende.

Finn Hansen (A) havde som bedste eksempel sin egen søns faglige udfordringer som et bevis på, at den er helt gal i folkeskolen, og at det derfor er tvingende nødvendigt at lave en overbygning og lade eleverne pendle i timevis.

Når man nu alligevel kigger faglighed og måske nok nærmere økonomi, så kunne det være en god ide også at se på skolernes sammensætning. Det undrer mig, at fx afdeling Sofiendal hører til Midtskolen og ikke til Vestskolen, alene det faktum at geografien og hele det transportcirkus ville kunne løses langt billigere og mere smidigt, hvis man ville åbne den diskussion. Jeg tror ikke, der er ret mange forældre, der er imod større faglighed, bedre lærerdækning og en forbedret økonomi, men det er nok de færreste, der ønsker deres lokalmiljø smadret og affolket.

Set lidt fra oven i den populære helikopter, så virker det altså ikke tiltrækkende på erhvervslivet og evt. tilflyttere, hvis I politikere bidrager til skabelsen af et udkantsdanmark uden en velfungerende skole og et godt og aktivt fritidsliv.

Nu har stormen fra borgerne til borgermødet foreløbig lagt sig lidt, så nu var det måske en anledning til, at I ansvarlige og folkevalgte politikere viste det mod, der skal til for at gå imod administrationens forslag og beslutte med jeres egen sunde fornuft (citat taget fra Borgerlistens Martin Hillerup).

# data[].attributes.attachment_link.title
Evaluering af folkeskolens struktur og indhold - Faxe Netavis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat: Politikerne har forstået, at der skal gøres noget ved folkeskolens struktur og indhold. Derfor er der igangsat nogle tiltag, som bl.a. omfatter, at man vil lytte til borgerne. Indsendt af Morten Hansen, Borupvej 9, 4683 Rønnede Jeg deltog på mødet afholdt på Midtskolen afd. Sofiendal sammen med et par hundrede andre bekymrede borgere.

# data[].attributes.headline
Skoleuge for udskolingselever i landsbyerne

# data[].attributes.subject
Skoleuge for udskolingselever i landsbyerne

# data[].attributes.body
Denne oversigt viser den kommende skoleuge for udskolingselever i de små landsbyer - 46-48 timer hvis foreslaget bliver vedtaget.

# data[].attributes.headline
TV2 Øst - "Borgermøde mod flytning af elever"

# data[].attributes.subject
TV2 Øst - "Borgermøde mod flytning af elever"

# data[].attributes.body
tryk View Original i øverste højre hjørne for at læse artiklen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forældre og elever mødtes mandag aften med politikerne i uddannelsesudvalget i Faxe Kommune. Her protesterede de mod planerne om at samle overbygningseleverne fra Dalby i Haslev.

Der kom ikke mange løfter, men dog en fremstrakt hånd fra politikerne i Faxe kommune om at komme med alternative forslag for at sikre fagligheden for skoleeleverne, da de mødtes mandag på Sofiendal Skolen.

Faxe Kommune har foreslået at sammenlægge skoler fra 7. til 9. klassetrin på både Øst- og Midtskolen. Forholdene for Vestskolen forbliver uændret, da skolen allerede har en samlet overbygning på Nordskov Skole. Hvis forslaget bliver vedtaget, vil det betyde, at Rolloskolen i Faxe skal huse overbygningen fra Karise og Hylleholtskolen, og at der på Sofiendal i Haslev fremover vil være elever fra Mølle og Bavne skole.

- Det var som forventet - de svarede på vores spørgsmål, men mente jo ikke, at de tog fejl i deres beslutning, fortæller Mia Nedergaard fra Dalby, der deltog i mødet.

Hun oplyser, at forældrene vil fortsætte kampen for at bevare overbygningsklasser i Dalby. De har sendt en undersøgelse ud til samtlige elever for at høre, om de ønsker skoleflytning. Derudover planlægger de en demonstration i den nærmeste fremtid. Udover konsekvenserne for eleverne frygter forældrene, at det vil blive dyrt for lokalområdet.

- Det handler om lokalsamfundets overlevelse. Hvis eleverne flyttes, så kan vi risikere, at det går ud over vores foreningsliv og på sigt hussalget, lyder det fra Mia Nedergaard.
Uhensigtsmæssig skolestruktur skal forbedres
I Faxe Kommune pointerer de, at mødet i går var et borgermøde og ikke et protestmøde. Beslutningen er endnu ikke taget

- Skolestrukturen er uhensigtsmæssig lige nu. Den er fra 2012, hvor der skulle spares mange penge. Vi vil gerne have gjort skolesystemet mere effektivt, fortæller Jonas Kristinsson, der er Uddannelsesformand i Faxe Kommune.

Mødet i går var et borgermøde, hvor politikerne ville høre de forskellige inputs, før de kan træffe den endelige beslutning for, hvordan den nye struktur skal se ud. Hos politikerne synes de, at mødet i går gik godt med en god dialog.

- Vi har ikke truffet nogen beslutning endnu, derfor kan man måske opfatte os som vævende, men vi lytter. Vi kan ikke give konkrete svar, når vi ikke har truffet en beslutning endnu, lyder det fra Jonas Kristinsson.

Hvordan den nye struktur kommer til at se ud er usikkert, men det ligger fast, at der kommer ændringer fra næste skoleår. Der er høringsrunde indtil d. 23. november. Derefter vil Uddannelsesudvalget træffe en beslutning, som skal vedtages i byrådet d.10. december.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forældre og elever mødtes mandag aften med politikerne i uddannelsesudvalget i Faxe Kommune. Her protesterede de mod planerne om at samle overbygningseleverne fra Dalby i Haslev. Der kom ikke mange løfter, men dog en fremstrakt hånd fra politikerne i Faxe kommune om at komme med alternative forslag for at sikre fagligheden for skoleeleverne, da de mødtes mandag på Sofiendal Skolen.

# data[].attributes.headline
5 millioner kroner til styrket samarbejde mellem skole og lokalmiljø

# data[].attributes.subject
5 millioner kroner til styrket samarbejde mellem skole og lokalmiljø

# data[].attributes.attachment_link.title
Fejl 404 - siden blev desværre ikke fundet

# data[].attributes.headline
Elevernes stemme - se resultaterne af spørgeskemaundersøgelsen

# data[].attributes.subject
Elevernes stemme - se resultaterne af spørgeskemaundersøgelsen

# data[].attributes.body
90% af eleverne i 6.-9. klasse ønsker at blive på egen skole. 4.7% ønsker et skoleskift og 5.3% svarer at det er uden betydning.

Læs under Elevernes stemme alle de kommentarer/bekymringer eleverne har.

# data[].attributes.body
170 elever fra 6.-8. klasse på Midtskolen og Østskolen har deltaget i en spørgeskemaundersøgelse. Læs deres kommentarer her

# data[].attributes.body
Læs side 10

# data[].attributes.headline
Undersøgelse af hvad der skaber faglig kvalitet 

# data[].attributes.subject
Undersøgelse af hvad der skaber faglig kvalitet 

# data[].attributes.body
Læs s.20

"Resultaterne fra analysen indikerer, at skolestørrelsen i sig selv ikke har betydning for de faglige resultater"

# data[].attributes.headline
Undersøgelse af forhold mellem skolestørrelse og undervisningseffekt

# data[].attributes.subject
Undersøgelse af forhold mellem skolestørrelse og undervisningseffekt

# data[].attributes.body
Læs side 23-24.

"For folkeskolerne er der omvendt en signifikant negativ sammenhæng mellem skolestørrelse og undervisningseffekt"

# data[].attributes.headline
TV2 Øst - nyheder med indslag om skolelukning kl. 19.30

# data[].attributes.subject
TV2 Øst - nyheder med indslag om skolelukning kl. 19.30

# data[].attributes.body
tryk view original i højre hjørne

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Faxe Kommune planlægger at slå de store klassetrin sammen på flere skoler fra næste skoleår, og det har nu fået en gruppe borgere i Dalby på barrikaderne

Faxe Kommune har foreslået at sammenlægge skoler fra 7. til 9. klassetrin på både Øst- og Midtskolen. Forholdene for Vestskolen forbliver uændret, da skolen allerede har en samlet overbygning på Nordskov Skole. Hvis forslaget bliver vedtaget, vil det betyde, at Rolloskolen i Faxe skal huse overbygningen fra Karise og Hylleholtskolen, og at der på Sofiendal i Haslev fremover vil være elever fra Mølle og Bavne skole. Det vil for nogle elever komme til at betyde op mod en times rejsetid om dagen, og det bekymrer Peter Bargfeldt, der selv er forælder og medlem af borgergruppen i Dalby:

- For de børn der bor her kan det betyde en skoleuge på 47 timer, fordi de skal bruge 7-8 timer ugentligt på transport. Så det er hele denne her sammenlægning der er et stort problem for vores børn og på længere sigt vores lokalsamfund.

Og det er nemlig også bekymringen for fremtiden, der er grunden til, at borgerne i dag uddelte flyers til alle beboere i Dalby med opfordring til at bakke op om protesten, når der afholdes borgermøde på Sofiendalskolen på mandag:

- For os er det ikke kun et spørgsmål om skolesammenlægning. Det er et spørgsmål om hele vores lokalsamfund. For hvad skal der ske de næste 10 år? Det bliver svært at sikre tilflytning og tilstrækkelig skattegrundlag og gøre denne del af vores kommune attraktiv, hvis kommunen flytter de store klassetrin væk fra byen, mener Peter Bargfeldt.

Formanden for uddannelsesudvalget i Faxe, Jonas Kristinsson, mener dog ikke, at diskussionen om tilflyttere skal ind i debatten om skolesammenlægning:

- Jeg tager min beslutning ud fra faglige hensyn til eleverne. For mig vægter fagligheden højst, og den beslutning jeg kommer til at tage er baseret på det faglige indhold og kvaliteten på skolen.

Faxe Kommune har sendt forslaget i høring og vil beslutte skolernes fremtid den 1. december. Indtil da har kommunen inviteret til borgermøde fra 19.00 - 21.00 på Midtskolen, afd. Sofiendal, den 9. november, på Vestskolen, afd. Nordskov, den 11. november og på Østskolen, afd. Rollo, den 16. november.

# data[].attributes.attachment_link.title
Protest mod planer om skolesammenlægning i Faxe Kommune

# data[].attributes.attachment_link.description
Faxe Kommune har foreslået at sammenlægge skoler fra 7. til 9. klassetrin på både Øst- og Midtskolen. Forholdene for Vestskolen forbliver uændret, da skolen allerede har en samlet overbygning på Nordskov Skole.

# data[].attributes.headline
Det handler om motivation, folkeskolen.dk

# data[].attributes.subject
Det handler om motivation, folkeskolen.dk

# data[].attributes.body
Læs artikel om samling af overbygning

# data[].attributes.attachment_link.title
Det handler om motivation - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn skal have lige så meget lyst til at lære, når de går ud af skolen, som de har, når de kommer ind i den. Derfor skal eleverne vælge mellem forskellige linjer, før de starter i 7. klasse i Fredericia

# data[].attributes.body
læs pressemeddelelse fra danbolig

# data[].attributes.attachment_link.title
2015-04-16 Skolen bestemmer valg af bolig

# data[].attributes.body
kommentar i underskriftindsamling

# data[].attributes.headline
Tænk skolepolitik i et større perspektiv

# data[].attributes.subject
Tænk skolepolitik i et større perspektiv

# data[].attributes.headline
Modeller for tilpasning af skolestruktur

# data[].attributes.subject
Modeller for tilpasning af skolestruktur

# data[].attributes.body
to forslag til indskolingen - et forslag til udskolingen

# data[].attributes.headline
Udgift - det koster det at samle udskolingerne....

# data[].attributes.subject
Udgift - det koster det at samle udskolingerne....

# data[].attributes.headline
Danske børn bliver syge af for lange skoledage

# data[].attributes.subject
Danske børn bliver syge af for lange skoledage

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Log ind for at gemme Læs artiklen senere
For at kunne gemme artikler til senere læsning skal du logge ind eller oprette en profil. Når du er logget ind, kan du gemme alle de artikler du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danske børn bliver syge af at gå i skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Log ind for at gemme Læs artiklen senere For at kunne gemme artikler til senere læsning skal du logge ind eller oprette en profil. Når du er logget ind, kan du gemme alle de artikler du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Urbanisering er ikke et grundvilkår, og i fremtiden vil flere danskere søge den samhørighed og natur, som landlivet kan byde på, vurderer forskere

2015 blev året, hvor forfatter og cand.mag. i kommunikation Birgitte Sally valgte storbyen fra og flyttede til en af Danmarks udkanter - Odsherred.

Her har kun købt et landsted, hvor hun vil lave kurser og udleje lokaler til andre "natur- og stilhedshungrende mennesker".

Det har hun også skrevet en bog om, som netop er udkommet på forlaget Gyldendal.

"Jeg har fundet et sted, hvor jeg kan have et lille økologisk landbrug, eksperimentere med at dyrke skovhave og producere kød. Et ønske om at være selvforsynende, leve mere bæredygtigt - også på det menneskelige område.

Jeg har mange idéer, men tager et skridt ad gangen - det er vigtigt for mig at have sjælen med i det, jeg gør," fortæller Birgitte Sally.

Birgitte Sallys udflytterhistorie er et glimrende eksempel på en tendens, som breder sig i samfundet, mener forskere.

Jeppe Engset Høst er etnolog på Saxo Instituttet på Københavns Universitet og forsker i forskellene på land og by. Han siger:

"Det rolige, sunde, grønne liv på landet med lokale fødevarer er blevet en ressource og en værdi, der bliver prioriteret højt.

Det er både noget, yderområderne markedsfører sig på, og noget som tilflytterne er med til at skabe.

Storbyboere, der flytter på landet, bliver ofte betaget af de nære relationer og de stærke fællesskaber, og mange bliver hurtigt involveret i at holde landsbyen kørende. Det kan for mange give en følelse af meningsfuldhed og ro.

Dermed ikke sagt, at det lykkes for alle. Der findes også stress uden for bygrænsen."

En undersøgelse fra 2014, som analyseinstituttet YouGov lavede for Bolius Boligejernes Videncenter, viser, at hver femte dansker, som bor i byen, gerne vil bo på landet.

I dag bor knap tre millioner danskere mellem 18 og 74 år i de større byer og hovedstadsområdet, men i år 2030 vil 580.000 af dem være flyttet på landet. Hvis altså byboerne gør alvor af at flytte. Andre studier viser, at man bliver mindre stresset, når man bor tæt på natur og grønne områder.

I de kommende år vil vi se en modtrend til larm, ballade og urbanisering. Det vurderer partner og fremtidsforsker i Future Navigator Anne Skare Nielsen.

"Jeg er sikker på, at udviklingen vil vende, for urbaniseringen er ikke et grundvilkår. Den tyske filosof Enzensberger har defineret, hvordan fuglefløjt, frisk luft, rent vand og ro bliver værdier i høj kurs.

Som mennesker søger vi mental detox (afgiftning, red.), fred og samhørighed, og der kan livet på landet være svaret på vores drømme. Undersøgelser viser, at folk i byerne ikke er specielt lykkelige og glade.

Det er et paradoks, for folk flytter til byerne, fordi de jagter det gode liv. Men på landet har man meget mere samhørighed og socialt fællesskab, man render hinanden på dørene for at høre, hvordan det går med det brækkede ben eller for at komme forbi med den fasan, man har skudt.

På landet har man mulighed for at gå ned i levefod, men op i livskvalitet," siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Urbanisering er ikke et grundvilkår, og i fremtiden vil flere danskere søge den samhørighed og natur, som landlivet kan byde på, vurderer forskere 2015 blev året, hvor forfatter og cand.mag. i kommunikation Birgitte Sally valgte storbyen fra og flyttede til en af Danmarks udkanter - Odsherred.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foto: Fotograf Anders Ole Olsen ©

Skal Faxe have samlet overbygning?

Faxe - 28. oktober 2015 kl. 13:54

Skolerne i Faxe Kommune ser ud til at være et ømt punkt for borgerne, der nærmest har belejret byrådssalen og diverse borgermøder, hver gang snakken er faldet på skoleflytninger eller en ændring af skolestrukturen.

Tirsdag sendte et enigt uddannelsesudvalg et forslag i høring, der vil samle overbygningerne på henholdsvis Rolloskolen og Sofiendalskolen, ligesom Vestskolen i dag er samlet på Nordskovskolen.

En af dem, der har været stor modstander af en samlet overbygning, er Mia Nedergaard. Hun er medlem af Dalby og Omegns Borgerforening og har derudover dannet gruppen "Bevar Dalby som et velfungerende lokalsamfund" som har 929 medlemmer på Facebook.

- Jeg er bekymret for, at hvis overbygningen forsvinder, så er der en del børnefamilier, der vil vælge Dalby fra, fordi der ikke er en hel skole, siger hun.

Formand for uddannelsesudvalget, Jonas Kristinsson (V) håber på, at der vil være en god dialog omkring forslaget, og at folk vil se ud over lokale interesser.

- Selvfølgelig skal man værne om lokalsamfundene, men min første prioritet er indhold og kvalitet i skolen. Det er ikke sådan, at nu samler vi det hele, og så er alt godt. Det handler også om, at man føler et tilhørsforhold til den skole, man går på, og med det her forslag, kan vi garantere, at man kan starte på den skole, der ligger tættest på der, hvor man bor. Vi er nødt til at prioritere, og jeg håber, at borgerne også vil tage højde for indhold og kvalitet, når vi skal diskutere forslaget, og ikke udelukkende fokusere på lokalsamfundet, siger han.

Forslaget skal nu i høring fra den 28. oktober til den 23. november. Derudover afholder uddannelsesudvalget borgermøder den 9., 11. og 16. november på henholdsvis, Midtskolen, Vestskolen og Østskolen. Møderne er fra 19-21, og man skal nok komme i god tid, for noget tyder på, at der vil dukke mange op.

Læs flere kommentarer i DAGBLADET onsdag

Kommentarer

Vi ønsker en åben og livlig debat på sn.dk, og opfordrer alle til at kommentere, udveksle viden og stille spørgsmål. Debatten skal foregå i en ordentlig og respektfuld tone. Redaktionen fjerner indlæg, der ikke lever op til SN.dks retningslinjer og gældende lovgivning. Se retningslinjerne her

# data[].attributes.attachment_link.description
Foto: Fotograf Anders Ole Olsen © Skal Faxe have samlet overbygning? Faxe - 28. oktober 2015 kl. 13:54 Skolerne i Faxe Kommune ser ud til at være et ømt punkt for borgerne, der nærmest har belejret byrådssalen og diverse borgermøder, hver gang snakken er faldet på skoleflytninger eller en ændring af skolestrukturen.

# data[].attributes.headline
Skal de unge have længere skoleuge end de voksnes arbejdsuge?

# data[].attributes.subject
Skal de unge have længere skoleuge end de voksnes arbejdsuge?

# data[].attributes.body
Se hvordan trivslen er i skolerne i Faxe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ugebrevet A4 har kortlagt, hvordan eleverne har det i folkeskolen. Miljøet spiller en afgørende rolle for, om børn er glade for skolen og trives fagligt. Se hvordan det står til med mobning, larm og koncentration i timerne i din lokale folkeskole.

For første gang, er det nu muligt at se, hvilke folkeskoler i hele landet, der især er præget af mobning og utrygge elever. Og også hvor eleverne i særlig grad møder venlige og hjælpsomme klassekammerater og er glade for at gå i skole.

Ugebrevet A4 har fået aktindsigt hos Undervisningsministeriet for hver enkelt skole fra den første nationale trivselsmåling i folkeskolen. Her har cirka 470.000 elever deltaget, og A4 har analyseret svarene for 4. til 9. klasses-eleverne. Ud fra 28 spørgsmål kan A4 udpege, hvilke skoler der har den bedste og værste trivsel fagligt og socialt.

Her er Danmarks gladeste elever

Danmarks måske mest tilfredse elever findes på Borris Skole i Ringkøbing-Skjern Kommune. Over 96 procent af eleverne i undersøgelsen er glade for deres skole og klasse. Ingen oplever mobning eller ensomhed jævnligt.

"Vi er glade for, at vi boner godt ud i undersøgelsen. Selvfølgeligt er vi det," siger skoleleder Susanne Melgaard på landsbyskolen. Hun oplever, at eleverne ofte er glade for at gå i skole, og "de store elsker at lege med de små".
Læs her hvordan A4 har undersøgt trivsel i folkeskolen
Skoler med ensomhed og mobning

Oddense Skole i Skive Kommune og Ruds Vedby Skole i Sorø havner på sidstepladser, når eleverne vurderer, hvordan de har det fagligt og socialt.

Hver niende elev på Oddense Skole oplever tit ensomhed, uvenlige klassekammerater og mangel på accept. 46 procent keder sig tit i undervisningen. Resultaterne kommer bag på den nye skoleleder, Svend Schrøder, der begyndte efter sommerferien.

"Jeg er lettere rystet. Det passer ikke med min fornemmelse af stedet. Det skal jeg have set nærmere på."

Han tror, at svarene er et øjebliksbillede fra foråret, og at trivslen i dag er bedre.

"Sidste skoleår var turbulent med nedskæringer, afskedigelse af lærere og lederskifte. Det kan have påvirket eleverne. I dag fornemmer jeg ikke dårligere trivsel end på andre skoler," siger han.

På Ruds Vedby Skole svarer hver femte elev, at de sjældent er glade for deres klasse eller skole. Hver niende elev har oplevet mobning i sidste skoleår, mens flere føler sig ensomme og utrygge.

"Det undrer mig, at eleverne har svaret, som de har gjort, men vi har heldigvis også mange glade elever," siger skoleleder på Ruds Vedby Skole Carsten Andersen.

Han fastslår, at skolen allerede har fokus på, at mobning er uacceptabel. Begge skoler er i øvrigt forholdsvis små. Det betyder, at dårlig trivsel i enkelte klasser, farver resultatet mere end hos store skoler.

"Hvis barnet mistrives socialt og er i en klasse, der ikke fungerer, bliver det lettere ukoncentreret og uengageret i timerne. Jill Mehlbye, programleder for Børn og Unge på KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning

Forældre får vigtig viden om skolen

Undersøgelsen af elevernes trivsel kan være et vigtigt redskab for forældrene. Både til at finde ømme punkter i folkeskolen, men også inspiration til løsninger, mener Mette With Hagensen, landsformand for forældreorganisationen Skole og Forældre.

"Hvis det ser grelt ud, er der kun en vej for forældrene at gå: Tag fat i skolebestyrelsen og få lavet politikker om trivsel og strategier mod mobning. Forældre kan bruge undersøgelsen til at blive opmærksomme på problemer, man ellers ikke lige ser. I en klasse kan der godt være to-tre elever, der ikke trives, mens resten har det godt. Der kan undersøgelsen være en indgang til at tage udfordringer op," siger hun.

Det er samtidig vigtigt, at undersøgelsen bruges konstruktivt, så de skoler, der klarer sig godt, kan inspirere andre, mener Mette With Hagensen.

"Vi skal ikke slå hinanden i hovedet, men se, hvem man kan lære noget af," opfordrer hun.

Når barnet ikke skal spekulere på, om man har nogen at lege med i frikvarteret, kan kræfterne bruges på at lære. Skoleleder Susanne Mellergaard, Borris Skole

Dårlig trivsel skader barnets indlæring

Det er heller ikke alle børn, der mistrives, selvom deres skole klarer sig dårligt i undersøgelsen. Trivslen i en skole kan svinge meget fra klasse til klasse. Forholdet til kammerater og lærere spiller også ind på barnets skolehumør, forklarer Jill Mehlbye, programleder for Børn og Unge på KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning.

Trives eleverne ikke socialt, kan det ramme indlæringen.

"Hvis barnet mistrives socialt og er i en klasse, der ikke fungerer, bliver det lettere ukoncentreret og uengageret i timerne," siger Jill Mehlbye.

Undersøgelsen fra A4 viser en klar sammenhæng mellem faglig og social trivsel. Skolerne, som klarer sig bedst, når det drejer sig om faglig trivsel, får gennemsnitlig også de bedste bedømmeler, når det gælder social trivsel og ro og orden. Skolerne, som klarer sig værst med faglig trivsel, har ofte også problemer med social mistrivsel og uro i klassen.

Det er grundlæggende for indlæringen, at børnene trives godt socialt, mener skoleleder Susanne Mellergaard fra Borris Skole, der ligger i top i undersøgelsen.

"Når barnet ikke skal spekulere på, om man har nogen at lege med i frikvarteret, kan kræfterne bruges på at lære," siger hun.

Adressen afgør elevernes trivsel

Det er dog ikke kun lærerens skyld, hvis børnene bedømmer undervisningen som kedelig og har mistet lysten til at lære mere. Forældrenes opbakning til skolen spiller også ind. I områder som Lolland-Falster, Københavns Vestegn og på Norddjursland får skolerne generelt lave bedømmelser, når det gælder elevernes trivsel. Det hænger blandt andet sammen med, at andelen af forældre på overførselsindkomster i de områder også er høj, oplyser Niels Egelund, professor og centerleder for Center for Strategisk Uddannelsesforskning, Aarhus Universitet.

"Hvis begge forældre er på overførselsindkomster, økonomien er stram, og naboerne har det ligesådan, så er stemningen blandt eleverne ikke lige så sjov som i Rudersdal," siger han.

Niels Egelund peger på, at nogle områder som Langeland, Kalundborg og Vestegnen tidligere havde mange børn i specialskolerne. Eleverne har de seneste år i stedet skulle gå i normale klasser i folkeskolen. Det kan også have påvirket trivslen negativt.

Til gengæld er eleverne i undersøgelsen generelt ofte gladere i blandt andet Gentofte, nord for København og trekantsområdet og ved Holstebro. Det kan hænge sammen med, at forældrene i de områder er særligt gode til at bakke op om skolen, mener Jill Mehlbye.

"Det er en fordel, når forældrene er opmærksomme og motiverer barnet. Børn får en bedre opbakning, når forældrene hjælper dem med dansk og matematik og har en positiv snak om, hvordan det går i skolen," siger hun og tilføjer, at den sociale faktor er meget tydelig, også når det gælder børnenes karakterer senere hen.

Det handler om at finde ressourcer i forældre - også selvom de har haft en kedelig skolebaggrund. Ved en begrænset indsats, kan man løfte trivslen enormt. With Hagensen, landsformand for Skole og Forældre

Skoletrætte forældre smitter børnene

På Ruds Vedby Skole er en del forældre ufaglærte og har ikke selv haft de bedste oplevelser, når det gælder uddannelse. Det kan smitte af på børnenes trivsel og engagement i skolen, mener skoleleder Carsten Andersen.

"Hvis forældrene derhjemme synes, at man ikke lærer noget i skolen, og timerne skal overstås, får børnene samme opfattelse. Vores opgave er at bryde den sociale arv. Desværre må jeg sige, at vi ikke er kommet langt nok," siger skolelederen.

Carsten Andersen har som leder først og fremmest haft fokus på fagligheden, og mener ikke den kurs er gået ud over trivslen.

"Klassen skal også fungere socialt, men den strategi, jeg har valgt, er at fokusere på faglighed. Vi svigter vores børn, hvis de ikke er rustet til en ungdomsuddannelse," siger han.

Hvis eleverne trives dårligt, skal der handles. Lærerne må analysere, hvad forklaringen er. Jan Trojaborg, formand for Københavns Lærerforening og medlem af Skole og Uddannelsespolitisk udvalg i DLF

Inddrag forældrene og få skoleglade børn

Forældrene kan også selv være med til at forbedre trivslen i folkeskolen, mener Mette With Hagensen, landsformand for Skole og Forældre. Ved at inddrage forældrene, bliver børnene gladere for skolen.

"Det handler om at finde ressourcer i forældre - også selvom de har haft en kedelig skolebaggrund. Ved en begrænset indsats, kan man løfte trivslen enormt," siger hun.

På Borris Skole, der får en topplacering i undersøgelsen, fungerer netop forældresamarbejdet godt. Når der bliver lavet arrangementer, dukker alle op.

"Trives forældrene med hinanden, kan børnene ofte også godt lide hinanden," konkluderer skoleleder Susanne Mellergaard, som også tror, at den fine placering skyldes legepatruljer, hvor store leger med små.

Samtidig fungerer lærerne godt som team og har fokus på klasserumsledelse og inddragelse af eleverne gennem metoden cooperative learning, som styrker samarbejdet mellem elever.

Nej tak til politisk kampplads

Danmarks Lærerforening mener, at lærerne kan bruge undersøgelsen til at handle ud fra.

"Hvis eleverne trives dårligt, skal der handles. Lærerne må analysere, hvad forklaringen er. Skyldes det skolelederen, lærerne, forvaltningen, mangler der forældreopbakning eller ligger andre ting bag? Uanset hvad går børn kun i skole én gang, så trivslen skal være så god som mulig," understreger Jan Trojaborg, formand for Københavns Lærerforening og medlem af Skole og Uddannelsespolitisk udvalg i DLF.

Han bemærker, at det er vigtigt, at lærerne har indflydelse på deres arbejde. De seneste år har lærerne følt sig tromlet af den nye arbejdstidslov og skolereformen mangler mange steder at falde på plads.

"Det er vigtigt, at lærerne kan se en mening med arbejdet og har en vis form for selvbestemmelse. Mangel på indflydelse frustrerer nogle skolelærere voldsomt. Kan man ikke komme ud over frustrationen, præsterer læreren dårligt. Det smitter af på børnene. Det er vigtigt, at KL og kommunerne bakker skolen op, så den ikke bliver en politisk kampplads," siger han.

Få A4's gratis nyhedsmail

# data[].attributes.attachment_link.title
Find dit barns skole: Sådan trives de danske skolebørn

# data[].attributes.attachment_link.description
Ugebrevet A4 har kortlagt, hvordan eleverne har det i folkeskolen. Miljøet spiller en afgørende rolle for, om børn er glade for skolen og trives fagligt. Se hvordan det står til med mobning, larm og koncentration i timerne i din lokale folkeskole.

# data[].attributes.body
læs hvad en elev mener om de lange dage.

# data[].attributes.body
Med skolereformen topper vi i antal af skoletimer.

# data[].attributes.headline
Finland går tilbage til skoler der har 0.-9. Klasse.

# data[].attributes.subject
Finland går tilbage til skoler der har 0.-9. Klasse.

# data[].attributes.body
læs hvorfor vi skal kæmpe for at bevare hele skoler...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
03: Untitled

Modellen med børneskoler og overbygningsskoler er forældet, viser finske erfaringer. Finlands fornemme skoleresultater opnår de med en folkeskole, der længe har bevæget sig til fordel for et sammenhængende skoleforløb - en enhedsskole som vi kender den i Danmark, men som gerne skal udvides med gymnasiet. Strukturændringer i sparetider er en dårlig idé, for der følger altid uforudsete følgeudgifter med.

AF FRANS ØRSTED ANDERSEN, LEKTOR, PH. D. VED CENTER FOR GRUNDSKOLEFORSKNING DPU OG EKSTERN FORSKER I UNIVERSE FONDEN

Overalt fremlægger kommunerne for tiden planer om diverse strukturelle ændringer i folkeskolen, herunder skolesammenlægninger til store børneskoler for 1.-6. klasse og ungeskoler eller overbygningsskoler for 7.-9. klasse. Baggrunden er alvorlig nok: kommunernes økonomi er dårlig, og der skal spares.

Spørgsmålet er dog, hvor meget skolelukninger og -sammenlægninger overhovedet vil forbedre den offentlige økonomi: mange steder hører vi nemlig også om forældregrupper, der står klar til at etablere friskoler i nedlukningstruede folkeskoler.
URO OG NYE UDGIFTER
Der er ingen økonomisk gevinst for det offentlige Danmark ved at flytte elever fra folkeskoler til friskoler. Samtidig kan de strukturelle ændringer føre til mange uforudsete udgifter med trafiksikring, bygningsændringer, efteruddannelse osv., således at besparelsen kan forsvinde i sidste ende. Omdanner man fx tre naboskoler, der alle har 1.-9. klasse, til dels en børneskole 1.-6. klasse og dels en ungeskole 7.-9. klasse, skal SFO'en nedlægges på to skoler og kraftigt udbygges på den tredje.

Samtidig skal der ændres i faglokaler, grupperum, materialesamlinger, osv. på de tilbageblevne skoler - alt sammen udgiftskrævende og måske en bombe under den forbedring af kommunens økonomi, der egentlig var hensigten.

Endelig følges omlægningerne af uro, utryghed og usikkerhed hos elever, forældre og lærere.

Jeg vil her argumentere for, at det ikke er hensigtsmæssigt at lave store strukturelle ændringer i sparetider, for det kræver altid ekstra midler, hvis det skal gøres ordentligt.

Især forholder jeg mig kritisk til ideen om at splitte den sammenhængende danske enhedsfolkeskole 1.-9. klasse op i børneskoler og ungeskoler.
ØNSKER ENHEDSSKOLE
Min kritik bygger på min mangeårige forskning i det finske uddannelsessystem, der igennem årtier er blevet udnævnt til verdens bedste, således igen for nylig i en undersøgelse foretaget af Newsweek (30.08.10).

Pointen er, at disse fornemme resultater opnår finnerne med en folkeskole, der længe har bevæget sig væk fra den forældede, gamle opdeling i lågstadieskoler (1.-6. klasse) og högstadieskoler (7.-9. klasse), til fordel for et sammenhængende skoleforløb i 1.-9. klasse. Derfor undrer den danske trend mod opdeling i børneskoler og ungeskoler meget.

Da jeg for nylig omtalte de danske planer for kolleger på Helsinki Universitet, ville de dårligt tro mig. Hvorfor vil vi vende tilbage til noget, der er prøvet før - men som ikke duede, og som tiden løb fra? spurgte de.

Danmark har nemlig, ligesom finnerne, haft modellen med børneskoler og ungeskoler før. Går vi 50-60 år og længere tilbage i tiden, var der ikke noget, der hed enhedsskolen, hvor børn fulgtes ad i samme klasse i ni år.

I stedet var det sådan, at man havde alskens opsplitninger af skolen. Til de små var der landsbyskoler og fødeskoler. I overbygningen havde man store centralskoler, hvor eleverne blev delt op i en række linjer, fx i A, B og Chold afhængig af ens 'profil' - der afspejlede forældrenes socioøkonomiske status i samfundet. På mellemtrin var der systemer med betalingsmellem og fri mellem.

Man kender fra større danske byer i perioden 1958-1975 til opdelingen i overbygningen i realklasser (de boglige), T-klasser (de tekniske) og A-klasser (de almene). Men det hele blev forladt, fordi tiden løb fra det, og med diverse skolelovgivninger, fx i 1975, 1993 og 2006, har man siden tilstræbt den sammenhængende enhedsskole fra 1.-9. klasse, som vi har nu (men måske ikke så længe mere?).
INGEN FORDEL AT DELE
Det er svært at få øje på det forskningsmæssige belæg for at etablere børne- og ungeskoler. Man har hørt argumentet om, at danske unge gerne vil gå i store high schools som i USA.

Det er imidlertid en dårlig idé at indføre ungeskoler efter amerikansk forbillede. Amerikansk folkeskole er delt i elementary school, middle school, junior high school og senior high school.

Men denne opdeling giver mange problemer.

Selvfølgelig kan man finde velfungerende skoler i USA, men der er desværre ofte langt imellem dem. Mange steder er det offentlige amerikanske skolevæsen i krise. De ressourcestærke forældre sætter i stigende omfang deres børn i privatskoler - eller underviser dem selv.

Amerikansk high school-pædagogik med stor vægt på prøver, test og karakterer og læssevis af valgfag er næppe noget forbillede. Overalt i det store land kæmper skolemyndighederne med massive problemer med pjæk, mistrivsel, manglende motivation og drop out blandt eleverne, der ikke i samme omfang som deres danske kammerater har lyst til at gå videre i uddannelsessystemet.
DANSK MODEL OG GERNE MERE
Hvis vi yderligere vil forbedre unge danskeres motivation for skolegang og uddannelse, kunne man i stedet vende blikket mod Finland.

Kendetegnende for finsk uddannelse er, udover pladsen som verdensmester, at finnerne opnår mere for pengene, end vi gør. Det sker vel at mærke i et nordisk velfærdssamfund, der på alle måder - fra befolkningstal og -sammensætning til økonomi, arbejdsmarked, familieliv, forbrugsmønster, lovgivning med videre - er helt sammenligneligt med Danmark.

I Finland tilstræbes, at nye skoler er sammenhængende enhedsskoler med skoleforløb fra 1. til 9. klasse. Finsk skoleforskning peger på, at god kontakt med få lærere, der har klassen i mange timer i flere år, er en rigtig god idé.

Man søger at udvide dette princip til at omfatte ungdomsuddannelserne for de 16-19 årige. Således gør man forsøg med at etablere sammenhængende skoleforløb i fælles bygninger hele vejen fra 1. klasse til 3.g.

Finske lærerstuderende skruer i stigende omfang deres læreruddannelse sammen sådan, at de kan undervise hele vejen op.
LÆREREN ER NØGLEPERSON
Ser vi på skoleforskningen, sådan som fx Dansk Clearinghouse, der er tilknyttet Center for Grundskoleforskning på Aarhus Universitet, har lagt det frem, kan man sige, at det netop er kvaliteten af selve undervisningen, der har afgørende betydning for elevernes udbytte.

Og kvaliteten af undervisningen er afhængig af det, man kalder pædagogisk relationskompetence (lærernes evne til at skabe et godt miljø), klasseledelse (lærernes evne til at lede, sætte sig igennem og skabe arbejdsro) og didaktisk ekspertise (lærerens evne til at planlægge undervisning og formidle det faglige stof).

Finsk forskning peger også på betydningen af den daglige evalueringskultur, hvor det er vigtigt at eleverne løbende får indblik i, hvordan de klarer sig fagligt og socialt, og hjælp til at forbedre deres præstationer.

Sammenholdt med de i indledningen nævnte forhold, er der derfor meget, der tyder på, at omfattende strukturelle ændringer i skolen er en dårlig idé i sparetider.

Ligegyldigt hvad man finder på, vil det gøre ondt på skolen at spare. Men hvorfor også gøre det dumt? ■
Artiklen har været bragt i Fyens Stiftstidende.

# data[].attributes.attachment_link.description
03: Untitled Modellen med børneskoler og overbygningsskoler er forældet, viser finske erfaringer. Finlands fornemme skoleresultater opnår de med en folkeskole, der længe har bevæget sig til fordel for et sammenhængende skoleforløb - en enhedsskole som vi kender den i Danmark, men som gerne skal udvides med gymnasiet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddannelsesudvalget - 27-10-2015 - Referat | Faxe Kommune

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddannelsesudvalget - 27-10-2015 - Referat | Faxe Kommune

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddannelsesudvalget - 27-10-2015 - Referat | Faxe Kommune

# data[].attributes.attachment_link.title
Uddannelsesudvalget - 27-10-2015 - Referat | Faxe Kommune

# data[].attributes.body
Er det hvad vi ønsker i Faxe kommune?