# data[].attributes.headline
Картка самооцінювання Мізерна В. М.

# data[].attributes.subject
Картка самооцінювання Мізерна В. М.

# data[].attributes.attachment_link.title
картка самооцінювання листопад л - ра

# data[].attributes.headline
Картка самооцінювання Мізерна В.М.

# data[].attributes.subject
Картка самооцінювання Мізерна В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Картка самооцінювання  мова жовтень

# data[].attributes.headline
Листок самооцінювання діяльності Мізерна В. М.

# data[].attributes.subject
Листок самооцінювання діяльності Мізерна В. М.

# data[].attributes.attachment_link.title
листок самооцінювання діяльності

# data[].attributes.headline
Листок самооцінювання засвоєння змісту навчання Мізерна В. М.

# data[].attributes.subject
Листок самооцінювання засвоєння змісту навчання Мізерна В. М.

# data[].attributes.attachment_link.title
листок самооцінювання засвоєння змісту навчання

# data[].attributes.headline
РІВНЕВЕ ОЦІНЮВАННЯ. Рівні в НУШ такі: початковий,середній, достатній,високий.Кожному рівню відповідають бали. У документах обов’язково вказується рівень, а вже потім бал. Наукових досліджень щодо більшого впливу словесного, аніж бального оцінювання наразі немає, але практика показує ефективність такого підходу, адже він позитивно впливає на формування внутрішньої мотивації дитини.Наприклад, учень виконує завдання й має очікування щодо позитивної оцінки. Якщо вона в результаті не збігається зі сподіваннями, дитина стресує. Коли очікування справджуються, виробляється дофамін, вона відчуває задоволення, але не ейфорію. Високе виділення дофаміну людина отримує, якщо ефект перевищує сподівання. Тоді вона хоче повернутися до цього різновиду діяльності, щоби знову досягти успіху.Натомість коли ми не розраховуємо на оцінку, а займаємось тим, що приносить задоволення, дофамін виділяється під час самої діяльності, підвищуючи мотивацію.ПІДСУМКОВЕ ОЦІНЮВАННЯ В 5 КЛАСІМоже бути:тематичним;семестровим;річним.Але яким би воно не було, варто розуміти, хто проводить оцінювання та як будуть використані його результати, щоби воно відбувалося на користь учнів.Якщо оцінювання відбувається для звітів, батьків, адміністрації, комісії, державних органів, то використовується один механізм оцінювання. Якщо педагог прагне оцінити робочу атмосферу класу, щоби досягнути кращого результату, треба використовувати абсолютно іншу систему оцінювання.У такому випадку варто спитати себе:Які дані я хочу отримати?Кого буду оцінювати?Який інструмент використаю?Які ресурси потрібні?Хто буде оцінювати?Коли проведу оцінювання?Як використаю результати?Це дасть змогу не лише отримати реальні результати, але й відмовитися від оцінювання, яке насправді непотрібне.Залежно від того, який статус має інформація, яку педагог транслює дітям, і навичок, які він формує, можна обирати різні інструменти оцінювання.Інформація може мати статус:варто ознайомитися з цим;важливо знати й виконувати;стале розуміння / основні навички – те, що потрібно моніторити постійно.Щоби провести ефективне рівневе оцінювання, педагогу потрібно мати дієвий інструмент, який містить набір критеріїв з описом (дескрипторами) для кожного рівня шкали оцінювання. А учні мають бути обізнаними (і добре розуміти!) очікувані результати і критерії успіху, закладені вчителем.Педагог вирішує, які основні елементи повинні міститися в роботі учня, щоби забезпечити її найвищу якість. На цьому етапі він може вибрати зразок учнівської роботи, який покаже дітям для пояснення завдання.Вчитель визначається з тим, скільки рівнів досягнень він передбачатиме для звітності і як вони будуть пов’язані зі шкалою оцінювання навчального закладу. Кожен рівень має бути детально розписаний, щоби дати розуміння, як оцінюватимуться досягнення дитини, відповідно до затверджених критеріїв.Але завжди треба пам’ятати, що оцінювання – процес емпатійний. Ба більше, що діти під час війни, потребують формувального підходу, зворотного зв’язку для покращення результатів.З 1 вересня до шкіл повернуться учні, рівень підготовки яких сильно різнитиметься (залежно від того, у яких умовах вони перебували протягом цих пів року). Тому навіть формувальне оцінювання нині має бути не формальним та не заангажованим. Варто добре продумати баланс формувального й поточного оцінювання. А під час підсумкового надати можливість покращити оцінку, підійти до нього реалістично та об’єктивно, з урахуванням усіх особливостей дитини, її стану та обставин, у яких вона опинилась.

# data[].attributes.subject
РІВНЕВЕ ОЦІНЮВАННЯ. Рівні в НУШ такі: початковий,середній, достатній,високий.Кожному рівню відповідають бали. У документах обов’язково вказується рівень, а вже потім бал. Наукових досліджень щодо більшого впливу словесного, аніж бального оцінювання наразі немає, але практика показує ефективність такого підходу, адже він позитивно впливає на формування внутрішньої мотивації дитини.Наприклад, учень виконує завдання й має очікування щодо позитивної оцінки. Якщо вона в результаті не збігається зі сподіваннями, дитина стресує. Коли очікування справджуються, виробляється дофамін, вона відчуває задоволення, але не ейфорію. Високе виділення дофаміну людина отримує, якщо ефект перевищує сподівання. Тоді вона хоче повернутися до цього різновиду діяльності, щоби знову досягти успіху.Натомість коли ми не розраховуємо на оцінку, а займаємось тим, що приносить задоволення, дофамін виділяється під час самої діяльності, підвищуючи мотивацію.ПІДСУМКОВЕ ОЦІНЮВАННЯ В 5 КЛАСІМоже бути:тематичним;семестровим;річним.Але яким би воно не було, варто розуміти, хто проводить оцінювання та як будуть використані його результати, щоби воно відбувалося на користь учнів.Якщо оцінювання відбувається для звітів, батьків, адміністрації, комісії, державних органів, то використовується один механізм оцінювання. Якщо педагог прагне оцінити робочу атмосферу класу, щоби досягнути кращого результату, треба використовувати абсолютно іншу систему оцінювання.У такому випадку варто спитати себе:Які дані я хочу отримати?Кого буду оцінювати?Який інструмент використаю?Які ресурси потрібні?Хто буде оцінювати?Коли проведу оцінювання?Як використаю результати?Це дасть змогу не лише отримати реальні результати, але й відмовитися від оцінювання, яке насправді непотрібне.Залежно від того, який статус має інформація, яку педагог транслює дітям, і навичок, які він формує, можна обирати різні інструменти оцінювання.Інформація може мати статус:варто ознайомитися з цим;важливо знати й виконувати;стале розуміння / основні навички – те, що потрібно моніторити постійно.Щоби провести ефективне рівневе оцінювання, педагогу потрібно мати дієвий інструмент, який містить набір критеріїв з описом (дескрипторами) для кожного рівня шкали оцінювання. А учні мають бути обізнаними (і добре розуміти!) очікувані результати і критерії успіху, закладені вчителем.Педагог вирішує, які основні елементи повинні міститися в роботі учня, щоби забезпечити її найвищу якість. На цьому етапі він може вибрати зразок учнівської роботи, який покаже дітям для пояснення завдання.Вчитель визначається з тим, скільки рівнів досягнень він передбачатиме для звітності і як вони будуть пов’язані зі шкалою оцінювання навчального закладу. Кожен рівень має бути детально розписаний, щоби дати розуміння, як оцінюватимуться досягнення дитини, відповідно до затверджених критеріїв.Але завжди треба пам’ятати, що оцінювання – процес емпатійний. Ба більше, що діти під час війни, потребують формувального підходу, зворотного зв’язку для покращення результатів.З 1 вересня до шкіл повернуться учні, рівень підготовки яких сильно різнитиметься (залежно від того, у яких умовах вони перебували протягом цих пів року). Тому навіть формувальне оцінювання нині має бути не формальним та не заангажованим. Варто добре продумати баланс формувального й поточного оцінювання. А під час підсумкового надати можливість покращити оцінку, підійти до нього реалістично та об’єктивно, з урахуванням усіх особливостей дитини, її стану та обставин, у яких вона опинилась.

# data[].attributes.headline
Рівневе оцінювання 

# data[].attributes.subject
Рівневе оцінювання 

# data[].attributes.body
Микитуха Н.І.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні підходи до організації освітнього процесу в

# data[].attributes.headline
Формувальне оцінювання 

# data[].attributes.subject
Формувальне оцінювання 

# data[].attributes.body
Меланко Ю.С.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Юлія Меланко

# data[].attributes.attachment_link.title
Доповідь Формувальне оцінювання.docx

# data[].attributes.headline
Презентація досвіду роботи Меланко Ю С.

# data[].attributes.subject
Презентація досвіду роботи Меланко Ю С.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Юлія Меланко

# data[].attributes.attachment_link.title
презентація досвіду роботи Меланко Ю.С..pptx

# data[].attributes.headline
Меланко Ю.С.

# data[].attributes.body
Меланко Ю.С.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна-Марія Богосвятська

# data[].attributes.attachment_link.title
40 цифрових технік формувального оцінювання в 5-6 класах НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Хачова

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання платформи Всеосвіта1.mp4

# data[].attributes.headline
Слова і фрази для формувального оцінювання 

# data[].attributes.subject
Слова і фрази для формувального оцінювання 

# data[].attributes.body
Меньшеніна С.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання (техніки)