# data[].attributes.body
פיתוח לומד עצמאי הוא תהליך משמעותי והכרחי עבור כל העוסקים בהוראה ולמידה. הלומד העצמאי מסוגל להתמודד עם סוגיות שונות באופן יזום ויחודי, דבר המעצים אותו ואת הלמידה. לומד עצמאי אינו תלוי בדבר כדי להתפתח מבחינה מקצועית, אישית, ואפילו חברתית, מכיוון שהוא בעל המיומנות והמסוגלות לכך. בשילוב עם דרכי למידה נוספות, מתקבל תמהיל נכון של מיומנויות למידה מגוונות. לאור זאת אין ספק שיש צורך אמיתי בשילוב פיתוח מיומנות לומד עצמאי בכל קורס. בקורסים שלי, תהליך זה מתבטא בהתמודדות אישית עם ביצוע מחקר, למידת עמיתים והצגת תוצרים במהלך השיעור.

# data[].attributes.headline
1.למידה עצמית בהכשרת מורים חשובה ביותר, אך היא אינה המטרה,אלא האמצעי לרכישת הידע והניסיון.

# data[].attributes.subject
1.למידה עצמית בהכשרת מורים חשובה ביותר, אך היא אינה המטרה,אלא האמצעי לרכישת הידע והניסיון.

# data[].attributes.body
כשם שחיקוי הגננת, כחלק מלימוד שיר בגן למשל, אינו המטרה, אלא שלב בלמידה, שלב התפתחותי אותו צריך לעבור בכדי להגיע ליצירה וחיבור עצמיים, כך גם בלמידה.
בד בבד עם הקניית החומרים והפרקטיקות, צריכה לבוא החלק של הלומד העצמאי.
המונח "לומד עצמאי" מכיל בתוכו פתיחות, סקרנות, יצירתיות ובחירה מבין אפשרויות שונות. לא רק "הואכלתי בכפית" אלא עלי מתקיימת האחריות ללמידה וחיפוש מתוך השפע הקיים מסביבי.
פיתוח המסוגלות העצמית והאחריות הם אלו שבונים את החוסן האישי.
2. ההנחה שיש לשלב למידה עצמאית בכל קורס מקובלת עלי, מתוך מרחב האפשרויות ללימוד.
3. מכיוון שהקורסים שלי הינם חוויתיים וסדנאיים, על הסטודנטיות ללמוד תאוריות ופרקטיקות ואח"כ ליישמן בדרך חדשה ויצירתית ואף לתכנן וליצור יצירה חדשה משלהן.

# data[].attributes.headline
אודליה עוזיאל

# data[].attributes.subject
אודליה עוזיאל

# data[].attributes.body
1.      למידה עצמית בהכשרת מורים חשובה ונחוצה. לא ירחק היום בו פרח ההוראה יצטרך להתמודד עם חומרים חדשים ורפורמות במקצוע ההוראה שלו. לכן עלינו להשקיע כבר עתה בהכשרת פיתוח לומד עצמאי. יחד עם זאת, לעיתים ההפסד גדול מהרווח, ולכן יש לתת את הדעת מראש למכלול הנתונים. לדוגמא: מהם תכני הקורס (תכנים מסוימים מחייבים הנגשה של החומר לא כלומד עצמאי), מיהם הסטודנטים (האם יש להם ניסיון כלומד עצמאי או לאו ולפיכך לנהוג בהדרגתיות), מהו העיתוי נכון (צריך לדייק).

2.      כן, מוסכמת עליי ההנחה שכל מרצה חייב לשלב בקורסים שלו למידה עצמית. בתוך כך יש את המרחב כיצד זה בא לידי ביטוי בכל קורס.

3.      למידת עמיתים, כיתה הפוכה, משימות חקר, פרזנטציות, קריאת מאמרים, שימוש בתוכנות דינמיות (דוגמת גיאוגברה), חשיפה למאגרי מידע, הפנייה לסרטונים, בונוס על הוכחת משפטים, פיתוח מחווני הערכה, הערכת עמיתים, דוגמא אישית ועוד.

# data[].attributes.headline
רותי אזרד                                                                         למידה עצמית חשובה , הכרחית וחיונית בהכשרה אך בהחלט כאשר היא משולבת עם הלמידה הרגילה , הם יחשפו לכלים, לשיטות, לתפיסות שונות וירכשו מיומנויות , ילמדו  אסטרטגיות למידה שיקנו להם כלים כיצד ללמוד, ולפתור בעיות באופן עצמאי. וכמו כן יפתחו  חשיבה יצירתית ובעיקר   ומאוד חשוב יחזקו   את תחושת המסוגלות שלהם. על מנת שאנחנו כמרצים נוכל לעשות זאת בדרך נכונה ומושכלת נצטרך לאפשר , לעבור  במרחבי למידה שונים, ולנצל משאבים  זמינים , וכך נוכל לטפח לומד עצמאי שבהחלט יוכל בעתיד להכין ולהכשיר את הדור הבא. במסגרת הקורס הסטודנטיות מקבלות משימות מגוונות בנושאים שונים והן נדרשות להתמודד איתן וליישמן בהכשרה המעשית. בנוסף  הן מתנסות  באיתור ומיפוי צרכים ובהתאם לכך הן מכינות  תכנית עבודה .                              

# data[].attributes.subject
רותי אזרד                                                                         למידה עצמית חשובה , הכרחית וחיונית בהכשרה אך בהחלט כאשר היא משולבת עם הלמידה הרגילה , הם יחשפו לכלים, לשיטות, לתפיסות שונות וירכשו מיומנויות , ילמדו  אסטרטגיות למידה שיקנו להם כלים כיצד ללמוד, ולפתור בעיות באופן עצמאי. וכמו כן יפתחו  חשיבה יצירתית ובעיקר   ומאוד חשוב יחזקו   את תחושת המסוגלות שלהם. על מנת שאנחנו כמרצים נוכל לעשות זאת בדרך נכונה ומושכלת נצטרך לאפשר , לעבור  במרחבי למידה שונים, ולנצל משאבים  זמינים , וכך נוכל לטפח לומד עצמאי שבהחלט יוכל בעתיד להכין ולהכשיר את הדור הבא. במסגרת הקורס הסטודנטיות מקבלות משימות מגוונות בנושאים שונים והן נדרשות להתמודד איתן וליישמן בהכשרה המעשית. בנוסף  הן מתנסות  באיתור ומיפוי צרכים ובהתאם לכך הן מכינות  תכנית עבודה .                              

# data[].attributes.body
למידה עצמית נחוצה ביותר בהכשרת מורים. שכן, בעידן שמאופיין בשפע של מאגרי מידע נגישים ומשתנים חדשות לבקרים חובה על אנשי חינוך להתעדכן באופן קבוע ולהכניס שינויים וחידושים בהוראתם.  תהליך הלמידה אינו מסתיים עם  קבלת תעודת ההוראה אלא מאופיין "בלמידה לאורך החיים". משום כך מכשירי מורים ובכללם מרצים צריכים להוות מודלינג בהוראתם ולשלב בתהליך ההוראה-למידה בחירה ואוטונומיה, זימון מטלות הדורשות מהסטודנטים לתכנן, לבצע ולהעריך את עצמם וכן לבצע תהליך רפלקטיבי אודות התהליך שעברו.
בקורסים שלי ניתן לשלב למידה עצמית בדרך של תכנוני מערכי שעור, ביצועם וקיום תהליך רפלקטיבי אודות הביצוע והפער בין התכנון לביצוע.
ניתן לקשר את הנושאים הנלמדים בקורסים אל עולמן הפנימי של הסטודנטיות כלומדות ולזמן להן לבטא את אשר קורה להן בפועל בתהליך הלמידה בזיקה לתכנים הנלמדים.
כמו כן ניתן לפתח בקרב הסטודנטיות את מידת הזיקה של התכנים הנלמדים לצרכים שלהן כלומדות וכמורות לעתיד

# data[].attributes.headline
זהורית דדון-גולן

# data[].attributes.subject
זהורית דדון-גולן

# data[].attributes.body
השנתיים האחרונות, " הזיזו את הגבינה" (תודה דני:)) לעובדי ההוראה במדינת ישראל, בכל שלבי הלמידה- מהגן ועד ההשכלה הגבוהה. נתון זה מחייב אותנו בהתחדשות וחדשנות בהוראה שתתאים ללמידה העתידנית של 2030.
כל כן, בהתייחסות לשאלה הראשונה- אני חושבת שפיתוח לומד עצמאי הכרחית במיוחד במוסדות להשכלה גבוהה אשר מכשירה את  דור המחנכים הבא של תלמידי מדינת ישראל שיתחרו בעולם הגלובלי.
בהתייחס לשאלה השנייה- אני חושבת שכל מרצה צריך להשתדל ולעשות את המקסימום על מנת לנסות ולשלב את פיתוח הלומד העצמאי בקורסים אותו הוא מלמד. יש לי בעיה עם "לחייב" שכן כל דספלינת לימודים שונה אחת מהשנייה, ולעיתים תלויה גם בחופש אקדמי. אך אציין שמרצה שלא יתקדם ויתחדש, ימצא את עצמו מאחור...

# data[].attributes.body
השנתיים האחרונות במערכת החינוך אילצו את כולנו 'לחשב מסלול מחדש', ' להמציא את עצמנו מחדש', להפוך את החדשנות לציר מארגן של הוראה ולמידה...ובמילים אחרות לשנות תודעתית את כל התפיסות המסורתיות של הוראה ולמידה. היחסים ההיררכיים שבין מורה - תלמיד ומרצה- סטוודנט שהציבו את המורה והמרצה כאוטוריטה של ידע , ואת הסטודנט והתלמיד כרוכשים ידע, משנים פניהם. המורה והמרצה יהפכו למנחים ומלווים, התלמיד והסטודנט יצטרכו לוותר על מעמדם ככלי קיבול ולקחת אחריות על הלמידה שלהם. לפיכך התלמיד יהיה פעיל, יצירתי, מעורב, מכוון מטרה, שואל, חוקר ומסוגל למשב ולהעריך את עצמו כלומד.
מציאות זו מחייבת אותנו המרצים לשנות את אסטרטגיות ההוראה שלנו, לפתח מיומנויות של למידה עצמית ולמידה שיתופית. הסטודנטים הופכים לקהילה מקצועית לומדת שבה כולם נוטלים זה מזה ונותנים זה לזה. אין זה אומר שיש להשליך את כל מה שעשינו עד כה, אין כאן דרישה לבחור בין מסורת או מהפיכה, אלא לשלב בין השניים ולתוך מסורת הלמידה לצקת חדשנות ומהפיכה ולעשות זאת בדרכים המאפשרות מרחב של למידה עצמית. מי שבוחר בהוראה בוחר למעשה להיות תלמיד כל ימי חייו, ולכן אנחנו חייבים לאפשר לו כלים להיות לומד עצמאי, שיודע להשתמש באיכויותיו ובעל מוטיבציה להתפתחות מקצועית מתמדת. המעמד של לומד עצמאי מאפשר באופן מושכל לתרגם קושי לאתגר, ולראות את ההתמודדות כהזמנה להצלחה. לכן יש להתחיל את תכנון הקורס מן הסוף להתחלה, מן התוצר הסופי לגזור את כל מהלך הקורס. במילים אחרות להפוך את הסטודנט למרצה בעודו סטודנט.....

# data[].attributes.headline
אורלי קולודני

# data[].attributes.subject
אורלי קולודני

# data[].attributes.body
למרצים יש תפקיד חשוב בקידום הלמידה העצמית של הסטודנטים. אפשרי ונחוץ בהחלט בתוך הקורסים השונים ומתוך המסגרת האקדמית, ליצור למידה אחרת, למידה משמעותית ונוגעת, למידה של רוחב דעת ויצירתיות, למידה פעילה של עבודה עצמית והעמקה אישית וקבוצתית. למידה בה המרצה משמש גם כמנחה - כמובן במינון הנכון ובדגמי למידה עצמית שונים ומגוונים.

מן הראוי שבמכללות להכשרת מורים על כל מרצה לשלב בקורסים שלו למידה עצמית. עניין זה מהותי הן לצורך פיתוח לומד עצמאי והן  כדוגמה אישית (מודלינג) – המרצים במכללה מעבר להקניית ידע ומיומנויות דיסציפלינריות, ומעבר לעיצוב זהות ערכית, משמשים מודל להוראה, מודל ללמידה ומקור להשראה במחויבותן לשיפור ההוראה.

יש לשלב למידה עצמית בהוראה באמצעות דגמי למידה עצמית שונים ומגונים ובאופן חוויתי וכאמור במינון הנכון. למידה עצמית אינה מושג של הכול או כלום אלא עניין המתפתח באופן הדרגתי ומתוך גורמים ואפשרויות רבות. בנוסף תפקיד המורה והאינטראקציה שלו עם הלומד הם גורמים מהותיים בהתפתחות לומד עצמאי. כדי שהשיטה תצליח יש לחשוף את התלמידים במפורש לשיטת הלימוד העצמי ולהעביר להם אט אט את האחריות לתהליך הלמידה.

# data[].attributes.headline
עירית רוטמן חלילי

# data[].attributes.subject
עירית רוטמן חלילי

# data[].attributes.body
1. למידה עצמית הינו תהליך המוטמע שנים רבות במסגרת הלימודים בהכשרת מורים, ובמסגרת הלמידה בבתי הספר.
כאשר הסטודנטים מצליחים ללמוד בשיטה זו הם עשויים לחוש סיפוק רב, והעצמה אישית.
כתנאי להצלחה זו, הסטודנטים חייבים  לפתח אחריות אישית, להעצים את יוזמתם, ולנהל את הזמן שלהם באופן יעיל. פיתוח יכולות וכישורים אילו עשויים לסייע להם רבות כמורים.
עם זאת, מסכימה עם יפעת פארן. הלמידה העצמית חייבת להיות ממוקדת, ומלווה בהכוונה ברורה למקורות מידע.

2. להערכתי, כל מרצה חייב ללמד בשיטה זו.
3 ניתן לשלב למידה עצמית בקורסים שלי ע'יי:
א.  כיתה הפוכה (פרזנטציה),
ב.  ביצוע משימה של: תכנון ניסוי במטרה לחקור שאלה מחקרית

# data[].attributes.body
אין ספק שלמידה עצמית חשובה בכל שלב של רכישת השכלה ו/או מקצוע. לכן ישנה חשיבות רבה ללמידה עצמית גם בהכשרת מורים. אך למידה עצמית איננה עומדת בפני עצמה לא כמטרה ולא כאמצעי אלא כמכלול. העמדת למידה עצמית כמטרה בפני עצמה מזכירה לי את אלה הגורסים שיש ללמד ערכים. ערכים לא מלמדים אלא מקנים אותם בעיקר דרך מודלינג, שיח, דילמות ועוד. בדומה, כך גם למידה עצמית. אין להצהיר עליה אלא יש לשלבה בכל נושא, בכל קורס ובכל שלב של השכלה החל מגן הילדים ועד לתארים המתקדמים באקדמיה. בכל הקורסים שלי משולבת למידה עצמית כמעט בכל שלב של הקורס. החל מדיון בנושאים מסויימים הקשורים לתחומי התוכן בהם אני עוסקת (מנהל החינוך), סימולציות הקשורות לתחומי התוכן, התמודדות עם כל מאמרי החובה מבלי שדנים עליהם בכיתה כלל, אלא מזכירים את כותביהם בהקשרים השונים ועד להגשת עבודות מסכמות המהוות את האפשרות לבדוק האם המידע המצטבר בקורס הפך להיות ידע אישי של הסטודנט. אם המידע איננו הופך לידע מופנם, הרי שכל מה שהתרחש במהלך קורס אינו שווה מאומה.
חשוב להדגיש שוב שאני באופן אישי אינני אוהבת להצהיר הצהרות בפני סטודנטים בשלבים השונים של הקורס. בכל שלב ושלב הם יודעים היטב מתי מתרחשים תהליכים של למידה עצמית (כי הם פשוט חווים אותה), מהם הערכים המתפתחים במהלך תהליכי הלמידה השונים ועוד. כל אלה מגובים בפיתוח תחושת המסוגלות העצמית שלהם ופיתוח המצוינות האישית שלהם. חשוב להגיד שנושא המסוגלות עצמית ופיתוח מצוינות אישית הם חלק בלתי נפרד מתהליך הלמידה העצמית ובתנאי שלכל אורך התהליכים ניתן משוב בלתי פוסק ובעיקר מתן תחושות הצלחה (הבונות את המסוגלות העצמית והמצוינות האישית). האם כולם בסופו של דבר בעלי תחושת מסוגלות עצמית גבוהה? כמובן שלא. אך אני מאמינה שבסוף הקורסים אותם אני מעבירה הן תחושת המסוגלות גבוהה מזו שבה החלו את הקורסים.

# data[].attributes.headline
מורסיאנו ימית 

# data[].attributes.subject
מורסיאנו ימית 

# data[].attributes.body
הלמידה העצמאית בדור הזה היא הכרחית, ולדעתי כבר מתרחשת.
הלמידה העצמית מתרחשת כאשר ללומד יש צורך בידע, כאן ועכשיו, למשל  למורים המתמחים
מאד חשוב כיצד לבנות שיעור מיטבי, כיצד להתמודד מול בעיות משמעת, ניהול כיתה וכד'.
כאשר הם מתמודדים מול בעיה בשטח הם מתחילים לחפש רעיונות לפתרונות לבעיה, הם חוקרים את יישום הרעיונות או/ו חוקרים פתרונות נוספים, הם בוחרים לעצמם את הערוץ המתאים להם לצבירת הידע הדרוש להם, הם רוכשים את הידע, מיישמים, בוחנים את הפתרון ומשפרים, ואף משתפים את האחרים בפתרון שמצאו.
בתהליך הכשרה מעשית עלינו להרחיב  אצל הסטודנטים להיות לומדים עצמאיים. ותפקידנו להיות מנחים, מתווכים ומלמדים את המיומנויות הנדרשות ללמידה עצמאית. פרחי הוראה שכן ילמדו לפתח את המיומנות של לומד עצמאי יוכלו להקנות מיומנות זו לתלמידיהם.
פיתוח לומד עצמאי יהפוך את הלמידה ליותר משמעותית ורלוונטית, תפקיד המורה יהיה הרבה יותר משמעותי.

# data[].attributes.headline
אבישג אדרי                                                              

# data[].attributes.subject
אבישג אדרי                                                              

# data[].attributes.body
למידה עצמית תמיד הייתה חשובה, אבל בעשורים האחרונים הפכה למשמעותית הרבה יותר. אם בעבר המורה היה מקור הידע היום הידע זמין ונגיש לכל דורש, לכן תפקידו של המורה והמרצה משתנה מנותן הידע למתווך. עלינו ללמד את תלמידינו חשיבה ביקורתית וגישה מושכלת לידע. חשוב שהתלמידים יבינו כיצד להתייחס לידע שהם קוראים וכיצד לתקף אותו.
בתקופת הקורונה בה למדנו מרחוק השתדלתי לשלב בין למידה פרונטלית אותה אני בעיקר מנהלת (עם דיון בו פעילים הסטודנטים ושימוש במנטימטר בו הם מגיבים לנושאים שעלו) ללמידה עצמית שבה אני מפנה לחומרי למידה או נותנת מטלות שטח שבו על הסטודנטים לחקור את הנושא בעצמם דרך ראיונות וחיפוש חומרים באתרי אינטרנט. אני משתדלת לתת הנחיה כיצד לגשת לנושא אבל הסטודנט הוא זה שצריך לבצע ולכתוב את המסקנות מההתנסות בלמידה עצמית. כמו כן בחלק מהקורסים אנחנו לומדים על סינון מידע וחשיבה ביקורתית. חשוב לי לדבר איתם כיצד לגשת לנושא וכיצד להתייחס לידע אליו אנו נחשפים.

# data[].attributes.body
למידה עצמית חשובה כי היא כוללת בתוכה לימוד של אסטרטגיות למידה העוזרות בעיבוד המידע והפנמתו בצורה עמוקה ויסודית. הלומד יכול לפתור בעיות בתהליך מודע. הסטודנטים יצטרכו בסופו של דבר להנחות את התלמידים שלהם באסטרטגיות מקדמות למידה עצמית.

היות והלמידה העצמית נוגעת בשורש התפתחות המורה כדמות מומחה בתחומי למידה והנעת לומדים, זהו רכיב חיוני בתחום

שילוב של  צפיה בהרצאה וקריאת מקורות שונים כדי לפתור בעיה מתוך סיטואציות המתרחשות בכיתה. הסטודנטית נדרשת למצוא דרך פעולה מתאימה כשהיא משתמשת במושגים שנלמדו בקורס ובחומרי רקע שניתנו לפיתרון הבעיה.

# data[].attributes.headline
לירון פרימור

# data[].attributes.subject
לירון פרימור

# data[].attributes.body
1. למידה עצמאית חשובה בהחלט כדי שמורים ימשיכו ללמוד ולהתפתח במהלך שנות העבודה שלהם.
2. המרצים במכללה צריכים להדגים למורים דרכי הוראה שעשויות לשמש אותם בהוראת התלמידים בבתי הספר.
3. אני מתכננת להשתמש בהרבה יותר התנסויות משותפות של ניתוח מבדקי קריאה וכתיבה של תלמידים, ובנייה משותפת של תוכניות התערבות.
באחד הקורסים שהעברתי השנה, הסטודנטיות התבקשו לנסח שאלה שלא הייתה עליה תשובה בקורס, לחפש 3 מקורות מידע שעונים על השאלה הזו ולכתוב סקירה ממזגת באורך של 1-2 עמודים. הן התבקשו לשלוח לי את השאלה ואת מקורות המידע לאישור, ועבור חלקן גם סייעתי במציאת החומרים. הזמנתי אותן לשלוח לי טיוטה ולקבל משוב. אני חשבתי שזו הזדמנות לעודד בחירה, למידה עצמאית תחת הדרכה והכוונה, סקרנות, עניין, העשרה... וכל זה יחסית "בקטן" (1-2 עמודים). קיבלתי כל כך הרבה תלונות וביקורות על הקורס הזה! שאלו אותי מה פתאום צריך להכין עבודה סמינריונית, אם לא אמרתי שאסור לעשות "העתק הדבק" מדוע אני מורידה על כך ציון, למה צריך למזג את מקורות המידע ואי אפשר לסכם כל אחד מהם וזהו, למה אני מורידה ציון אם העבודה לא קשורה לשאלת המחקר ועוד ועוד ועוד.
חשוב גם לדבר באופן גלוי על הקושי של הסטודנטיות לקרוא מאמרים מדעיים (בעברית כמובן), לחלץ רעיונות מרכזיים, למזג מידע, להביע את עצמן בכתיבה, לכתוב לפי כללי הכתיבה האקדמיים.

# data[].attributes.body
למידה עצמית הכרחית בהכשרה להוראה. במסגרת ההתנסות המעשית היא תמיד באה לידי ביטוי ויש בה את כל המרכיבים הנדרשים, החל משלב בחירת התוכן, לימודו, עיבודו ליחידת הוראה המשך בהתנסות בכיתה וכלה בתהליך הרפלקטיבי שמתקיים לאחר ההוראה בכיתה.
הליווי הפדגוגי נועד להעביר בהדרגה את האחריות על כל התהליך לסטודנטים, תוך התחשבות בשונות שביניהם.

# data[].attributes.body
ליזי שמעוני הרשקוביץ

1. "אין האדם לומד אלא מהמקום בו הוא חפץ.." למידה עצמאית בהכשרת מורים  חשובה ביותר. מטרת ההכשרה האקדמית היא לאפשר כלים ומיומנויות אותם יחווה הסטודנט (המורה/ הגננת) על מנת לאפשר יישומם גם בהמשך עם תלמידיו, שהרי זו בין מטרתנו המרכזיות בהכשרת המורים. בספרות המקצועית (self learning) מוגדרת כתהליך שבו הפרט נוטל יוזמה- בעזרתם של אחרים או בלעדיה- אבחון צורכי הלמידה, עיצוב המטרות, איתור מקורות אנושיים וחומריים ללמידה מייצרים ותומכים במסוגלות הלומד, בתשוקתו לנושא ובאיתור אסטרטגיות הלמידה המתאימות. בעיניי הדגש בלמידה עצמית היא חיזוק הערכה העצמית, המסוגלות, המוטיבציה הפנימית, היזמות, הסקרנות, המסוגלות והרצון לדעת כתהליך שבו הלומד מפיק ידע ממקורות שונים ומשלב בחירה, הכוונה והערכה עצמית . אלה יחד וכל אחד בפני עצמו יתרמו לחיזוק החוסן האישי ויכולותיו של הלומד בכל תחום בו יבחר להעמיק.

2. אלברט איינשטיין טען כי "הדרך הטובה ביותר לחנך בני אדם היא להוות להם דוגמא.."

"דוגמא אישית היא לא מקור ההשפעה העיקרי על אחרים- הוא המקור הבלעדי" (אלברט שוויצר). בין מטרותיי המרכזיות בתהליך הכשרת המורים במכללה להוות דוגמא ולאפשר התנסות באסטרטגיות ודרכי הוראה ולמידה מגוונות, בניהם למידה עצמית. התנסות הלומד (הסטודנט) בדרכי למידה מגוונות, עידוד יכולתו בניווט תהליך הלמידה, בחירת מרכיביו השונים וכיוונם להשגת מטרות הלמידה בדרך הנכונה והמתאימה לו ביותר, יאפשרו ללומד (הסטודנט) ליישם דרכי הוראה ולמידה אלה בהמשך בכיתתנו או בכל מסגרת הוראה אחרת.

בעיניי דוגמא אישית, מתן כלים, אסטרטגיות ומיומנויות להוראה ולמידה בכלל ועצמית בפרט ויישומם במסגרת הקורסים זהו אחד מבין עיקרי תפקידנו כמרצים במכללה.

3. ספרות המחקר מתארת את תהליך ההכוונה העצמית בלמידה כתהליך המונח על שלושה סוגי אסטרטגיות:

1.        קוגניטיביות ומטא – קוגניטיביות

2.        התנהגותיות בתחום ניהול משאבים

3.        אסטרטגיות של הניעה או רצייתיות

במסגרת הלמידה בקורסים שלי אני נוהגת לשלב בין האסטרטגיות השונות באמצעות: חקר, ניתוח סימול טיבי, למידה שיתופית ועוד. אציג דוגמא אחת באמצעות מתודת ג'קסו (Jigsaw):

שיטת הלמידה השיתופית ג'קסו (Jigsaw) הינה תהליך מובנה באמצעותו ניתן לחבר בין קבוצות למידה המתמחות בנושאים שונים לפי חלוקה מראש. כל קבוצת ג'יקסו מהווה ביחד את התמונה המלאה של החומר הנלמד. באמצעות המתודה הסטודנטים יבחרו מתוך מאגר מאמרים אותו יקבלו בתחילת השנה את המאמר/ המקור הביבליוגראפי בו הם מעוניינים להתמחות.  יגלו אחריות ללמידת המאמר, יחלקו את המשימות בתוך קבוצת המתמחים שהתגבשה לאותו תחום התמחות, יפתחו יכולת הוראה ויבחרו את הדרך ( ניהול לו"ז, ניהול הסביבה ועוד) בה הם מעוניינים להעברת הידע המידע ליתר הקבוצה במועד שיקבע להם. במתודה זו כמו בפאזל כל סטודנט אחראי וחיוני להבנה מלאה של החומר הנלמד ולבנייה מושלמת של המטרה.

# data[].attributes.body
פיתוח לומד עצמאי חיוני במיוחד במוסד המכשיר אנשי הוראה היות ומקצוע זה מעצם טבעו תובע לימוד עצמאי באופן תמידי.
כל קורס אקדמי יכול לפתח במידה זו או אחרת מיומנויות למידה אך לא כל מרצה יודע כיצד לעשות זאת.
העיקרון הוא שהמרצה ינתח את תהליך הלמידה העצמי שלו, יגדיר את שלביו,  ויתרגל אותם עם תלמידיו.

בהצלחה!

# data[].attributes.body
לומד עצמאי זה מונח שמתיחס לשימוש נכון באסטרטגיות למידה. אין ספק שמצופה מסטודנטים לגבש לעצמם אסטרטגיות ולהיות מסוגלים ללמוד גם באופן עצמאי. עם זאת כמו שכתבו פה, יש מקום לשלב למידה עצמאית עם למידה "רגילה". לצערי נתקלתי בתלונות של סטודנטיות שמרצים שלחו אותם ללמוד מאמר ולסכם ובכך הסתיים תהליך הלמידה. אני חושבת שאין זאת כוונת המשורר.
במסגרת התנסות קלינית שאותה אני מובילה-נדרשות הסטודנטיות ללמוד ברמת לומד מבוגר חומר לתכנון שיעור . באופן כללי מורה לאורך השנים בעבודתו חייב להיות לומד עצמאי. לכן חשוב לתרגל זאת באופן איכותי .אם אני רוצה שהמורות יפתחו אצל התלמידים מיומנות של לומד עצמאי, אזי, נאה דורש נאה מקיים.

# data[].attributes.body
איריס גלילי
1. למידה עצמית חשובה מאוד באקדמיה ובמערכת החינוך בכלל. אולם, כדי שלמידה עצמית אכן תתרחש, יש לאפשר בחירה, כדי הנושא יעניין ויסקרן את הלומדים.ות. רק נושא שמעניין את הסובייקט, יעורר מוטיבציה ורצון לגילויים חדשים.
2. להערכתי, חשוב לשלב למידה עצמית בכל קורס, אולם עליה להיות משולבת במידה וכפי שמסביר שטיין (2007) לאחר שניתנו ללומדים.ות כלים כיצד ללמוד, לפתור בעיות ולהשלים משימות.
3. מכיוון שהקורסים שלי מתכתבים ברובם עם השדה, הסטודנטיות צריכות ללמוד, לתכנן וליצור בעקבות הנלמד דברים חדשים (לעיתים קרובות בשיתוף עם הילדים.ות). כל פעולה כזו מחייבת פעולה רפלקטיבית ומטא קוגנטיבית. הסטודנטיות צריכות להשתמש בידע קודם, לחפש ידע חדש וליצור דבר מה משלהן.
אולם, בעקבות ההתרחשויות החדשות במכללה, אני מבינה שעליי להרחיב את הלמידה העצמית (במידה) גם לשיעורים עצמם ולשלב יותר את העולם הדיגיטלי.

# data[].attributes.body
1. כל למידה מתרחשת על ידי לומדים. הכוונה עצמית בלמידה הכרחית בכל שלב ובוודאי בלימודים אקדמיים ובהכשרת מורים. כאשר סטודנטים מכירים ביכולתם ללמוד לבד מתחזקת תחושת המסוגלות שלהם והערכת הידע, מיומנויות וההבנות החדשות שנלמדו.
2. בשנים האחרונות נאלצנו להתאים הוראה אקדמית לסטודנטים שלא קוראים ולא לומדים בעצמם מחוץ לשעות הקורס, למעט הכנת עבודות והכנה למבחנים. בשיעורים ראוי שהלמידה תתבסס על משאבי המרצה והעמיתים ולמידה עצמית תתקיים מחוץ לזמן השיעורים.
על מנת שתתקיים למידה עצמית נדרשת מהמרצים הכוונה ללמידה העצמית כולל הסבר לגבי מטרות הלמידה ודרכי הערכה עצמית של הלמידה.
3. במהלך השיעורים שלי סטודנטים נדרשים ליישם ידע מלמידה עצמית כאשר שוב ושוב אני מבהירה מה מטרות הלמידה ומהם ביצועי הוכחת הלמידה. בנוסף, ניתנות הזדמנויות לתיקון חוזר ונשנה של ביצועי למידה במודל המעגלי של הערכה לשם למידה. האתגר שניצב בפני לקידום כישורי למידה עצמית הוא ביצועי הערכה עצמית והערכת עמיתים.

# data[].attributes.body
יש מקום ללמידה עצמית אך היא לא יכולה להחליף למידה רגילה. כאשר לא נותנים לסטודנטים את הכלים הבסיסיים, או כאשר מדובר בתחום ידע שחדש להם לחלוטין, למידה עצמית נשמעת נחמד אך לדעתי היא חסרת משמעות. יש מעטים שיצליחו לעשות זאת והרוב ישארו נבערים ביחס לתחום ידע זה. למשל, בתחום שלי, סטטיסטיקה, חלק גדול ממה שאני יודעת מבוסס על קריאת מאמרים וספרים בתחום והתנסות. עם זאת, לא הייתי יכולה להגיע למקומות אלו בלי הידע הבסיסי בסטטיסטיקה שקיבלתי מפרופסור אבישי הניק ופרופסור נחשון מירן. למרות שהיינו כיתה גדולה של לומדים, אני יודעת שלא כולם פיתחו חיבה עמוקה לתחום ולקריאת מאמרים וספרים בתחום.
2. כפי שניתן להבין מתשובתי לשאלה 1, פחות.
3. בעצם ההוראה שלנו, כאשר אנחנו לא מקריאים חומר אלא מציגים מידע ושואלים שאלות, אנחנו מאפשרים למידה עצמית. מעבר לזה, לכפות למידה עצמית במקומות מסוימים, בעיניי מיותר.

# data[].attributes.body
1. בהחלט נחוצה ואף מתבקשת. כל מוסד אקדמי שלמדתי בו הקריאה העצמית היוותה את מקורות הידע המרכזיים וההרצאה התבססה על ידע זה. זהו האידיאל בוודאי. אבל, אני סבור שהיא איננה מתאימה לרמת רוב הסטודנטים (לפחות הגברים שאותם אני מלמד) במכללה. מבחינתם המכללה היא עיסוק שנדחק לסדר עדיפות רביעי במקרה הטוב - לאחר משפחה, ישיבה, עבודה. כתיבה עצמית של חמישה עמודים ו/או קריאה של חמישה עמודים (בעברית כמובן) נחשבת מבחינתם לעבודה סמסטיריאלית מסכמת. וגם מי שכבר מבצע משימות במהלך הסמסטר רמת הכתיבה והניתוח כל כך דלה. ולכן, על מנת להגיע לרמה בינונית לפחות חובה לבנות קורסים מתאימים שבהם מלמדים לקרוא מאמר, לסכם, לכתוב לעצמך ראשי פרקים, כתיבה אקדמית וכו'
2. לא. תלוי מוטיבציה של מרצה (גם למרצים מותר שתהיה הכוונה עצמית) וחומר הלימודים (לא כל חומר קל להמרה ללמידה עצמית
3. בהנחה שהם יעברו סדנא מכינה או קורסי הכנה ללמידה עצמית בשנה א - השמים הם הגבול.

# data[].attributes.body
1. למידה עצמית היא האמצעי היעיל והמועיל ביותר למרבית הלומדים להשגות המטרות הלימודיות. חשוב שפרחי ההוראה יחשפו באופן אינטנסיבי למגוון דרכים ושיטות המשלבות למידה עצמית בהוראה.

2. ראוי שבכל הקורסים יהיה רכיב של למידה עצמית. אולם היקפו של רכיב זה תלוי במשתנים שונים כגון אופי הקורס, כמות  המשתתפים ואיכותם ועוד. לכן חשוב למצוא את המינון המתאים של רכיבי הלמידה העצמית בכל קורס.

3. למידה עצמית משתפת ושיתופית:

הגשת תוצר שיתופי שנבנה במספר שעורים לאורך הסמסטר.

הפלטפורמות הדיגיטליות: מאגרי מידע, מסמכים שיתופיים, זום

דוגמה

חלוקת הכתה למספר קבוצות (4-5 סטודנטים בכל קבוצה); הצגת משימה כללית עם ייחודיות לכל קבוצה. למשל, בקורס שנושאו ספרות רבנית בימי הביניים תינתן המשימה הכללית הבאה: תיאור מצבה ומעמדה של האישה באשכנז בין המאות השתים עשרה והארבע עשרה לאור ספרות השו"ת הרלוונטית. כל קבוצה מקבלת נושא ייחודי מתוך שלל נושאים. למשל: א. תרומתה של האישה לכלכלת המשפחה ב. אלימות כלפי נשים ועוד..

1. עבודת כל קבוצה כדלהלן: איתור ספרי השו"ת הרלוונטיים במאגרי מידע; דיון קבוצתי – בחיר מנומקת של ספרי השו"ת הרלוונטיים ומתוכם בחירה מנומקת של התשובות הרלוונטיות לנושא. חזרה למליאה הכיתתית. כל קבוצה תציג את בחירותיה המנומקות בפני כל הכתה

2. עבודה פרטנית של כל סטודנט: מתוך התשובות שנבחרו על ידי הקבוצה, כל סטודנט ינתח  באופן פרטני 2-3 תשובות בהתאם לחלוקה הקבוצתית, ויסיק מהם מסקנות לגבי שאלת החקר שהוצבה לקבוצה. בשלב זה יש מקום להתייעצות הדדית בתכנים ובניסוח.

3. סיכום קבוצתי: יצירת מסמך משותף הכולל: א. עבודת כל סטודנט בפרק נפרד ב. כתיבת סיכום ומבוא שיתופיים.

4. פרזנטציה במסגרת כתתית: כל קבוצה תציג סיכום ומסקנות של הנושא שלה. בסיכום זה יובלטו המסקנות שהן רלוונטיות למשימה הכללית: מה למדנו ביחס לשאלת מעמדה ומצבה של האשה באשכנז וכו'. פרזנטציה זו חשופה לביקורת בונה של כל תלמידי השיעור. הקבוצה תעדכן את הדרוש במידת הצורך.

5. העבודות הקבוצתיות יופצו לכל תלמידי השיעור. ניתן לכלול חלק מהעבודות בחומר הבחינה. כגון הסיכום של כל קבוצה.

# data[].attributes.body
1. למידה עצמית חיונית בהכשרת מורים באקדמיה מפני שבפועל יידרש כל פרח הוראה במהלך הקריירה שלו כמורה ללמוד וללמד נושאים חדשים שיתבקש ללמד. במילים אחרות: אחת המיומנויות העיקריות שעלינו לסגל לתלמידינו במכללה הוא כיצד להיות לומד עצמאי. יתירה מזו: אני מניח שבוגרינו יחקו אותנו בעבודתם. אם נחשוף אותם לתפיסות ולשיטות שמפתחות ומטפחות לומד עצמאי, ובוודאי אם נמשיג זאת והתהליך ילווה ברפלקציה אישית וקבוצתית, אזי התפיסות והשיטות הללו יהיו חלק מתפיסת עולמם ומ'ארגז הכלים' שלהם.
2. אחת הדרכים האפקטיביות ביותר ללמדם להיות לומד עצמאי היא באמצעות דוגמה אישית. אם זה נראה חשוב בעינינו, עלינו בעיקר לעשות את זה, ורק אחר כך לדבר על זה. בקיצור, מבחן המימוש.
3. אני חושב כבר שבועות רבים כיצד אוכל לשלב למידה עצמית בקורסים שלי. נראה לי שבקורסים רבים אוכל לעשות זאת, לפחות משנת הלימודים השנייה, ובקורסים שאינם דחוסים (ימים מרוכזים).

# data[].attributes.headline
ד"ר זהר מליניאק

# data[].attributes.subject
ד"ר זהר מליניאק

# data[].attributes.body
1.למידה עצמית חשובה ונחוצה בהכשרת-מורים ואין נראה לי מרצה בעולם כולו שיחלוק על כך... בעיית מיליון-הדולר איך עושים את זה באופן שהוא יהווה התמודדות אמיתית עם מצב-העניינים ולא אך ורק סימון מנטרות שכל מערכת-החינוך אומרת וכותבת עשרות-שנים והבעייה המרכזית בעיני שלמידה עצמית מחייבת נכונות של המרצה ושל הסטודנט/ית להיכנס בראש צלול למצבים של אי-ידיעה ושאין בהם אפשרות להיתלות בסמכות והנטיה הזו לחשיבה תבניתית ולהיתלות באילנות-גבוהים ולא להיות קרובים אצל עצמנו ולעצב את דרכי-ההוראה והלמידה האותנטיים שלנו יושבת עמוק עמוק בנפש-האנושית גם של המרצה הגנרי שיקרא מאמרים למכביר בנושא ויצטט אותם בהרחבה אבל ימעט לשחרר ול'זרוק למים' את הסטודנטים ואת עצמו כאן נראה לי לב הבעייה ומהצד השני הסטודנטים והסטודנטיות מעדיפים בדיפולט שלהם כמעט תמיד הוראה תבניתית, ארגזי-כלים בנויים לתלפיות ולא גישוש, מבוכה, דיאלוג, התנסות, רפלקציה-עצמית וכל מה שהם תנאים הכרחיים ללמידה כזו.
2. מוסכם עלי שצריך לעשות מאמץ גדול לטפח ולעודד למידה-עצמית בקורסים השונים
3. דוגמה טובה הייתה לי בקורס שהעברתי בתשפ"א - דרכים לפתרון בעיות-מילוליות הקורס היה מבוסס על 'לזרוק את הסטודנטיות למים' על-ידי מפגש עם שאלות מאתגרות שמחייבות חשיבה אחרת, יצירתית, מחוץ לקופסה, מתן זמן לחשיבה, להתנסות, לטעות, דגש על עבודה בקבוצות-קטנות, טיפוח של מרחב - שיח קבוצתי שבו יש אפשרות להעיז ולטעות, הדגשה של דרכי-פתרון שונות לאותה בעיה עצמה. תנאי-הכרחי זה יחסים של אמון וחיבה שמקטינים את החרדה ואת הדחף הגדול ל'תוצאה' מהירה ותבניתית. הבעייה הייתה ונשארה שכשהם מגיעים לבתי-הספר וגם בחהרבה קורסים אחרים הן חוטפות בפרצוף כיוונים שלרוב הן 180 מעלות לכיוונים שאני מנסה לטפח. אבל אין מה לעשות עם זה צריך להתמודד. ראוי לציין שעם השנים אני פוגש הרבה פחות נכונות ללמידה-עצמאית (למרות שבמילים ובסיסמאות זה כל הזמן מוכרז ונאמר) והרבה יותר חולשה והזדקקות לקביים מכל מיני סוגים ומינים והטכנולוגיה במקום הזה היא הרבה פעמים לרועץ ולא לעזרה כי יש פחות ופחות התפנות להשתהות בעצמי על הבעייה ולבחון אותה מכל מיני כיוונים עד ש'יורד לעיתים האסימון'.

# data[].attributes.headline
ד"ר שרית קובלר- מתמטיקה

# data[].attributes.subject
ד"ר שרית קובלר- מתמטיקה

# data[].attributes.body
בלמידה עצמית על הלומד... לאתר מקורות אנושיים וחומריים ללמידה, לבחור אסטרטגיות למידה מתאימות, להפעילן ולהעריך את תוצרי הלמידה״
כל אדם וודאי מורה צריך ללמוד ולהתקדם כל חייו. נראה לי שבעבר היה ברור שעלינו להיות לומד עצמאי למרות שהמידע היה הרבה פחות נגיש. היום הסטודנטים מפונקים ומתפנקים *.
3. א. באתר המוודל שמלווה את הקורס ישנם מקורות שונים לתרגול הנושא הנלמד, סרטוני הסבר ודפי עבודה אינטראקטיבים. לשיעורי בית - הסטודנטים אחראים לתרגל, כל אחד לפי הצורך שלו והם אחראים לשאול ולברר אם טעו  ולמה.
ב. משתדלת לשלב הערכת עמיתים על מנת להרגילם להעריך תוצרי למידה.
*הערה: לפני מבחן, הסטודנטים מבקשים "למקד אותם", לתת להם מבחן לדוגמה, לתת להם שיעור חזרה ועוד. הם תמיד טוענים שגם מרצה זה וזה עושים כן. לדעתי זו פגיעה בחינוך ללומד עצמאי. הם צריכים ללמוד הכל ולדעת הכל לא בגלל שזה יהיה או לא יהיה במבחן.

# data[].attributes.headline
פרופ' אביקם גזית

# data[].attributes.subject
פרופ' אביקם גזית

# data[].attributes.body
1למידה עצמית בהכשרת מורים נחוצה וחשובה מאד כדי להעביר את המסר
וההתנסות להוראה בבית הספר
2.מסכים שכל מרצה חייב לשלב בקורסים שלו למידה עצמית כדי לפתח את האני הלומד אצל הסטודנטים
3. אני משלב בקורסים שלי למידה עצמית מזה כמה שנים עוד לפני הקורונה

# data[].attributes.headline
נא לענות על השאלות הבאות. (לא לשכוח לרשום את שמך):       1. האם לדעתך למידה עצמית בהכשרת מורים האקדמית חשובה / נחוצה?       2. האם מוסכמת עליך ההנחה שכל מרצה חייב לשלב בקורסים שלו במכללה למידה עצמית?       3. כיצד ניתן לשלב למידה עצמית בקורסים שלך?          כמו כן, נא להגיב לתשובות של אחרים תוך ציון שמך.

# data[].attributes.subject
נא לענות על השאלות הבאות. (לא לשכוח לרשום את שמך):       1. האם לדעתך למידה עצמית בהכשרת מורים האקדמית חשובה / נחוצה?       2. האם מוסכמת עליך ההנחה שכל מרצה חייב לשלב בקורסים שלו במכללה למידה עצמית?       3. כיצד ניתן לשלב למידה עצמית בקורסים שלך?          כמו כן, נא להגיב לתשובות של אחרים תוך ציון שמך.