# data[].attributes.headline
3. Millä perusteella osaat paikallistaa näkemäsi kohteet?

# data[].attributes.subject
3. Millä perusteella osaat paikallistaa näkemäsi kohteet?

# data[].attributes.body
Kuvassa bussipysäkkien kyltit näyttävät eri kokoisilta, vaikka todellisuudessa ne ovat samankokoisia. Tämän voimme päätellä skeemojen ja syvyyshavainnon perusteella.

# data[].attributes.headline
2. Mihin kyseisen muodon havaitseminen perustuu?

# data[].attributes.subject
2. Mihin kyseisen muodon havaitseminen perustuu?

# data[].attributes.body
Vaikka kuvassa oleva kolmio on väärinpäin eli kärki alaspäin, niin tiedämme silti skeemojen avulla, että kyseessä on kolmio, koska siinä on kolme kulmaa.

# data[].attributes.body
a) Aistit: Näemme edessämme metsää, koska näköaistimme saa ärsykkeitä.
b) Oppiminen: Olemme oppineet, mitä elementtejä kuuluu metsään, joten osaamme siten yhdistää oppimaamme.
c) Muisti: Henkilö, joka on käynyt kyseisessä metsässä muina vuodenaikoina, muistaa että metsässä menee polku. hän myös todennäköisesti muistaa mihin polku johtaa.
d) Kieli: Kielen symbolit viittaavat käsitteisiin. Tässä tapauksessa voimme ottaa puun käsitteen: Mikä tahansa asia, joka on korkea ja jossa on oksia, voi olla puu.
e) Ajattelu: Ajattelemalla osaamme yhdistää, että metsäreitti ei ole välttämättä kovin helppokulkuista lumen takia. Ajattelemme myös, että metsä todennäköisesti jatkuu pidemmälle, kuin kuvassa näkyy.

Jos esim. Oppiminen poistettaisiin, emme tietäisi, että kyseessä on juuri metsä.

# data[].attributes.body
Kuvasta huomaa, että heinänkorret ovat selvästi kaktusta edempänä. Havainto perustuu aivojemme miten-reittiin, joka välittää aivoille avaruudellista tietoa. Myös skeemat auttavat havainnossa.

# data[].attributes.body
Lampun muodon havaitseminen ja sen ajatteleminen kolmiulotteiseksi perustuu muun muassa valoihin ja varjoihin sekä skeemoihin. Näemme lampun kolmiulotteisena myös kuvakulman vuoksi. Muistamme myös, miltä kyseinen muoto näyttää, sillä mm. roskikset tai muut vastaavat voivat olla hyvin samanlaisia kuvan muodon kanssa.

# data[].attributes.body
a) Aistit: Näköaistin ärsykkeiden vastaanottamisen vuoksi näemme kuvassa aidatun pihan, johon on parkeerattu rekkoja.
b) Oppiminen: Osaamme opittuna tietona lukea aidan portista yrityksen nimen, joten voimme päätellä aidatun pihan kuuluvan kyseiselle yritykselle. Olemme jo pienenä oppineet rekkojen käyttötarkoituksen ja niiden ulkonäön.
c) Muisti: muistamme aikaisemmat skeemamme rekoista ja yhdistämme ne kuvan rekkoihin. Muistamme myös, että arvokkaita asioita halutaan suojella, joten ymmärämme aidatun alueen tarkoituksen.
d) Kieli: Kirjaimet on luettavissa omalla kotikielellä, joten osaamme lukea portista tekstin.
e) Ajattelu: Ajattelemalla saamme mm. skeeman rekkapihan mahdollisesta tarkoituksesta edellisten elämänkokemuksiemme perusteella. Ajattelemme myös, että rekat eivät aina pysy samassa paikassa, vaan kuva olisi esim. seuraavana päivänä jo hyvin erilainen.
Jos muisti poistettaisiin, emme ymmärtäisi rekkojen tai aitojen tarkoitusta emmekä pystyisi tarkastelemaan kuvaa ollenkaan samalla tavalla. Pystyisimme kuitenkin lukemaan yrityksen nimen ja näkemään rekkapihan.

# data[].attributes.body
Tässä on eräänlainen neliön muotoinen kolmiotteinen “koppi” vaikka kuva näyttääkin kaksiulotteiseltä pystynme päätelemään takana oleva seinien avulla objektib olevan kolmiulotteinen. Tässä kohtaan pystymme sisäisten skeemojem avulla tulkitsemaan objektin kuvion, eikä siihen tarvita erityisemmin  havannointa

# data[].attributes.body
Kuvassa voimme havaita joidenkin autojen olevan kauempana johtuem roskis aidasta, joka peittää audot kokonaan , vaikka olemme oppineet sen olevan saman etäisyyden päässä kun muut kuvan audot. Osamme erotella havanoinnin ja todellisuuden sisäisten mallemme avulla

# data[].attributes.body
Skeemojen, syvyyshavainnon ja sumean taustan perusteella voimme päätellä, että kolikko on todellisuudessa pienempi kuin avaimet

# data[].attributes.body
Koska toinen roskis on osittain tolpan takana, havaitsemme sen olevan kauempana. Lähempänä oleva roskis on tolpan edessä, joten tajuanme sen olevan lähempänä kuin tolppa.

# data[].attributes.body
Kaappi ei näytä täysin kolmiuloitteiselta, mutta voimme päätellä varjojen ja seinän avulla, että kaappi jatkuu seinään asti

# data[].attributes.body
Näemme sohvan olevan punainen, kaareva ja puoliympyrän muotoinen. Tiedämme, että siinä on tarkoitus istua ja että se on pehmeä koska semmoisia sohvat yleensä ovat

# data[].attributes.body
Kuvassa on ovi ja oven vieressä suorakulmion mallisia kylttejä ja valokuva. a) Näemme oven jne edessämme koska näköaisti saa ärsykkeitä. b) olemme oppineet lukemaan, joten tiedämme että kyseessä on opettajien työtila. c) näemme valokuvassa henkilöitä ja muistamme sekä tunnistamme heidät matematiikan opettajiksi. d) Koska kieli on meille tuttua, osaamme lukea tekstin. e) Ajattelemalla yhdistämme tiedon opettajien työtilasta siihen, että oven takana on todennäiköisesti opettajia.
Jos emme näkisi kohdetta, emme voisi havainnoida muita asioita tai esim muistaa henkilöitä tai yhdistää ovea opettajien työtilaksi. Jos emme osaisi kieltä, emme osaisi sanoittaa valokuvaa kuvaksi opettajista tai tietäisi tilaa työtilaksi jne. Jos emme muistaisi, emme osaisi sanoa ketä kuvassa on.

# data[].attributes.body
Pöydän taso näyttää täältä katsottuna soikiolta, mutta tiedämme että se on ympyrän mallinen. Tähän vaikuttaa sisäiset skeemat.

# data[].attributes.body
a) Aistit: Esineen voi nähdä, muttei koskea. Kuvan perusteella yhdistämme laatikon pikaruokalan hampurilaislaatikoksi
b) Oppiminen : Tiedämme aikaisemmista kokemuksista, mikä esine on ja mikä sen tarkoitus on
c) Olemme käyttäneet esinettä aikaisemmin
d) Lukemalla laatikon teksti voidaan tehdä päätelmiä esineestä
e) Meillä on skeema esineestä, jonka kautta luomme ajatuksen/suhtaudumme esineeseen. Myös muunnettu teksti pistää meidät ajattelemaan, mitä tekstillä on yritetty sanoa.
Jos jokin aisti, esim. muisti puuttuisi, emme tietäisi mikä esine on, mutta voisimme silti osaa käyttää sitä.

# data[].attributes.body
Etualalla oleva pupu tulkitaan kuvioksi ja taka-alalla oleva taustaksi. Pupu on pienempi kuin tausta, jonka vuoksi se mielletään kuvioksi/muodoksi.

# data[].attributes.body
Vaikka kello ei näytä täysin ympyrän malliselta, koska katsomme sitä alhaalta päin tiedämme silti muistimme ja tietojemme avulla että kello on sivulta päin katsoessa ympyrä.

# data[].attributes.body
sisäisen mallin avulla tunnistan tämän kappaleen muodon ympyräksi. pienestä asti opittu asia, josta muodostunut skeema eli sisäinen malli.

# data[].attributes.body
Kohteen kolmiulotteisen muodon tunnistaa valosta ja varjoista. Kohde näyttäisi ilman varjostusta litteältä. Hyvän muodon lain mukaan katsoja olettaa, että kappale on yhtä pyöreä myös eri kuvakulmista katsottuna, vaikka voi hyvin olla, että toiselta puolelta katsottuna kohteessa onkin esim. kolo.

Kuvassa on lisäksi monokulaarisia syvyysvihjeitä: etualalla oleva muovailuvahamöykky on terävä ja tarkka, kun taas taustalla oleva suklaalautanen on epätarkka. Siitä voi päätellä, että möykky on lähempänä katsojaa. Varjojen suunnasta voi päätellä pöydällä olevien esineiden sijainnin.