# data[].attributes.headline
שירלי בן חמו

# data[].attributes.subject
שירלי בן חמו

# data[].attributes.body
העדפותיה של אנה
אהבתי את הגישות של אנה ללמידה שיתופית. חשוב לתת לילדים לפעמים לבחור עם מי הם רוצים לעבוד כך יוכלו לגבש את החברויות הקיימות שלהם, וגם בחירה אקראית היא ממש טובה בעיניי כי זה גם תופח את הילדים לעבוד בשיתוף פעולה עם ילדים שייתכן ולא יחליפו איתם מילה מעולם אם לא יזמו זאת עבורם, דבר שפותח חברויות חדשות ומרחיב את מעגל החברים של התלמיד.
אין לי ניסיון עם הכלים בדיגיטליים הללו.

# data[].attributes.headline
דניאל בן דוד

# data[].attributes.subject
דניאל בן דוד

# data[].attributes.body
אני באופן אישי מאוד מתחברת לדרכה של אנה ובדינמיות שלה בכיתה.

התחברתי לכך, שהיא משאירה לתלמידים את האפשרות להחליט עם מי הם רוצים לעבוד. אני חושבת שדרך ה"חופש" בחירה שאתה נותן לתלמיד אתה יכול כל כך להתחבר אליו.

אבל, ברגע שמדובר על הערכת עמיתים, הדבר מחייב בבחירת שמות באקראיות. אחרת יוצר מצב לא נעים בין התלמידים, אני מניחה שזה יוביל לרצייה חברתית (אני לא אגיד מה שאני חושבת כדי שלא ישנאו אותי). ואז במקום אובייקטיביות נקבל סובייקטיביות וזה ישבש את המושב ויהפוך אותו למשוב מזויף.

אני מסכימה עם אנה שהיא צריכה להתאים את זה בהתאם למשימות בכיתה והייתי בוחרת בדיוק בדרכה ולא הייתי משנה דבר.

לגביי עזרים דיגיטליים, אני מאוד מתחברת לזה !!!! חשוב לציין, שגם כאן נתבקשנו לצפות בסרטונים ולענות בפורום יוצא דופן על תשובותינו. זה הרבה יותר נחמד מכל פורום רגיל שאנו מכירות. גם התלמידים נהנים מלמידה שונה וחווים את זה באופן שיותר מעניין אותם. תלמידים מאוד מתחברים ללמידה באמצעות ,KAHOOT.

אני אכן מכירה את הכללים הדיגיטליים שמסייעים ביישום והערכה של עבודה משותפת. אני צפיתי בשיעור בו המחנכת נותנת פעם בשבוע לתלמידים להציג משהו שהכינו. מצגת/משחק/ משחק מחשב וכו'. והתכנים זה תחומי העניין של התלמידים. ותלמידים אחרים צריכים לנחש את זה "כמה אני מכיר את חבר שלי לכיתה". וכל תלמיד באופן חופשי יוצר משהו שהוא שלו והתלמידים מאוד נהנים מזה. בדרך כלל הם בוחרים במשהו שקשור למחשב כמו KAHOOT וכדומה.

# data[].attributes.body
הערכת עמיתים בצורה אוביקטיבית לדעתי עדיפה. כי יש לשמוע משוב שמועיל ולא ינבע מרגש.

לגבי ההחלטה להשאיר את התלמידים לבחור עם מי לעבוד- זוהי החלטה טובה.

אני חושבת שחלק מההנאה לעבוד בקבוצות היא גם לבחור עם מי לעבוד, לבחור עם מי מתחברים יותר, עם מי מעוניינים לבצע את המשימות בכייף.

כן לדעתי ניתן לשלב גם לפעמים התערבות כדי ליצור קבוצות הטרוגניות- שבה חלשים נמצאים עם חזקים יותר אבל במקרים מסוימים. הכל תלוי מה המשימה ומה המטרה.

הכרתי לראשונה את פד-לט כאשר נדרשתי להזין בו תגובות בקורס זה, אשמח להכיר את היתר ולהבין כיצד משתמשים עמם.

# data[].attributes.body
אני מלמדת בבית ספר יסודי. לרוב כשאני נותנת משימות בזוגות או בקבוצות אני משתמשת באחת משתי האפשרויות הבאות: 1. לתת לתלמידים לבחור לבד עם מי הם עובדים. 2. לחלק את התלמידים לקבוצות עבודה בהתאם למבדקי הרמה שלהם/ להיכרות שלי איתם כך שיוכלו לתרום ולהיתרם בדרך הטובה ביותר. אפשרות החלוקה בה אני בוחרת היא בהתאם לסוג העבודה שאני נותנת. כשמדובר בפרויקט לימודים חשוב לי שיהיו בכל קבוצה תלמידים בעלי כישורים שונים שיוכלו להעצים האחד את השני, ועל כן אני חושבת שבמקרה כזה פחות תתאים בחירה באמצעות הגרלה. לעומת זאת בעבודה רגילה בכתה אני חושבת שזה מבורך שהתלמידים יתנסו בעבודה עם כמה שיותר תלמידים השונים מהם, כך הם יחשפו לאנשים שונים ולהתמודדויות שונות.
לא הכרתי את הכלים הדיגיטליים שהיא הציגה, אבל אין ספק שעכשו אני מכירה ואשתמש בהם, אני יוצרת לעצמי מאגר של כלים מסוג זה.

# data[].attributes.body
ללמידה שיתופית מטרות רבות מעבר למטרות הלימודיות וההערכה המתקבלת בסוף המשימה.
אני חושבת שדרכה של אנה , המאפשרת לילדים בחירה חופשית היא אפשרית בחלק מהמקרים ותלויה באופי המשימה. ללא ספק, כאשר מורה מאפשרת בחירה חופשית לתלמידיה יש פה אמירה ,"אני סומכת עליכם ומעביר האת האחריות אליכם". עם זאת, פעמים רבות משיקולים חברתיים ומשיקולים נוספים על המורה לחלק את התלמידים לקבוצות על מנת ליצור מידה של הטרוגניות בקבוצה, חזקים/ חלשים לימודית, חזקים/ חלשים חברתית וכו'.
לא נתקלתי בכלים דיגיטליים להערכה של עבודה משותפת /למידה שיתופית.

# data[].attributes.body
השיקולים בבחירת ההרכב הקבוצתי הם שונים ומגוונים, ויש להם חשיבות מכרעת להצלחת ביצוע המטלה בשלמותה. בחירה זו תלויה באופי המשימה המוטלת על חברי הקבוצה. לדעתי, ברוב המשימות הלימודיות, שהמטרה שלהן היא למידה משמעותית ו/או קידום מיומנויות למידה, חשוב שההחלטה על הרכב הקבוצה תהיה בידי הצוות החינוכי ולא בידי התלמידים, אחרת יש סיכוי שלא תתקיים למידה. בנוסף, ללמידה שיתופית יש ערך מוסף מבחינה חברתית.

השיקולים שהנחו אותי עד כה בבחירת ההרכב הקבוצתי הובילו אותי ליצור קבוצות הטרוגניות מבחינת רמה לימודית, פיזור שווה יחסית של בנים ובנות, בעיות התנהגותיות, שיקולים חברתיים ועוד.

טרם נחשפתי לכלים הדיגיטליים המסייעים ביישום והערכה של עבודה משותפת, כפי שהוזכרו בסרטון.

# data[].attributes.headline
 הדס עמיר חפץ. בעיני עצם הרעיון שאנה משאירה  לתלמידיה  בחירה חופשית, מלמד על  נקודת ההשקפה של אנה שיש להעביר את האחריות לידי התלמיד. אני אוהבת גישה זאת המערבת את הילדים בתהליך הלמידה.

# data[].attributes.subject
 הדס עמיר חפץ. בעיני עצם הרעיון שאנה משאירה  לתלמידיה  בחירה חופשית, מלמד על  נקודת ההשקפה של אנה שיש להעביר את האחריות לידי התלמיד. אני אוהבת גישה זאת המערבת את הילדים בתהליך הלמידה.

# data[].attributes.body
אנה גם חושבת
שבהערכת עמיתים יש לתווך ולקבוע דרכי פעולה מובנים.
ניכר שאנה מאפשרת בדרך זאת לתלמידיה להתנסות במנעד דרכי לימוד.
לצערי איני מכירה עדיין כלים אלו המוזכרים כאן, אשמח להתנסות וללמוד אותם.