# data[].attributes.body
kutius er minus/ned

# data[].attributes.body
perspektivering-fancy ord for relater
modellering -noget man snakker ud for
kommunikation - hvad man fortæller og hvordan man fortæller det
-undersøgelse at man undersøger hvad man har om

# data[].attributes.body
vi så en time-lapse om jorden

# data[].attributes.body
2 hce + zn- h+ce - +zn ++ h2 + znce2

# data[].attributes.body
eddikesyrebakterier

# data[].attributes.body
de fleste baser indeholder et metal og hydroxid
et hydroxid består af et oxygen-atom og et hydrogen-antom

# data[].attributes.body
alle syrer indeholder hydrogen (syrebrint) og en syererest
syreresenten indeholder kun ikke metaller eller grupper af ikke metaller syre =syrebrint+syrerest

# data[].attributes.body
oxal syre
chlor
nitrat

# data[].attributes.body
Samfundets elforsyning, herunder:

a. Magnetisme

b. Elektromagnetisme

c. Induktion

d. Vekselspænding

e. Transformation.

Madkemi, herunder:

a. Fedtstoffer

b. Kulhydrater

c. Proteiner

d. Syrer

e. Baser

f. Salte

Radioaktivitet, herunder:

a. Atomets opbygning

b. Strålingstyper

c. Halveringstid

d. Kerneenergi

# data[].attributes.body
Eva vil gerne gøre sin kaffemaskine ren. I supermarkedet køber hun en flaske med eddikesyre. På etiketten kan hun læse, at hun skal blande 4 dele vand med l del eddikesyre og hælde blandingen på kaffemaskinen. Så tænder hun for kaffemaskinen, og afkalker den. Hun renser til sidst kaffemaskinen for syre ved at lade den starte tre gange med rent vand fra hanen. Før Eva går i gang med afkalkningen, bør hun gøre følgende: 50 • Læse etiketten - her står alle vigtige oplysninger. Lægge mærke til faresymbolet: Eddikesyre er ætsende. • På etiketten kan hun se, at hun ikke skal indånde dampene. Når hun arbejder med eddikesyre, skal hun have gummihandsker på. • Hun kan også læse, at flasken med eddikesyre skal opbevares, så små børn ikke kan få fat i den

# data[].attributes.body
Vi omgiver os med mange forskellige kemikalier, og 3.2 det er derfor vigtigt at vide, hvordan du arbejder sikkert med dem. Det er også vigtigt at vide, hvordan du skaffer kemikalierne bort. Nogle kan bare smides ud i vasken. Andre skal sorteres og opsamles, fordi de kan være ødelæggende for miljøet. Et kemikalie, som regnes for ufarligt, er måske skadeligt, hvis det bliver brugt i store mængder. Almindelig køkkensalt er f.eks. dødeligt, hvis du spiser det i store mængder. Salmiaklakrids er også et farligt stof i store mængder. I dag skal det være forsynet med et advarselsskilt: Voksenslik. Husk dog, at mange kemikalier er livsfarlige at spise, indånde eller berøre selv i meget små mængder. Omgang med kemikalier kræver omtanke og sund fornuft. Brug altid små mængder kemikalier, når du arbej der. Alle farlige kemikalier skal mærkes med faresymboler. Der findes syv forskellige symboler.

# data[].attributes.body
I store dele af Danmark består undergrunden af kalk. Vand, der pumpes op, indeholder derfor opløst kalk. Når der er opløst meget kalk i vandet, kalder vi vandet hårdt. I hårdt vand skal man bruge mere sæbe for at gøre vasketøjet helt rent, fordi sæben optager kalken i stedet for at optage snavset. Vand kan blødgøres med f.eks. oxalsyre.

# data[].attributes.body
Uanset om vand findes det ene eller det andet sted, så er det kemisk set det samme. Det kan skilles i oxygen og hydrogen ved at tilføre energi.

# data[].attributes.body
Vands bestanddele Der er vand overalt. Man kan selvfølgelig finde vand i søer, floder og have. Men der er masser af vand på steder, som du ikke umiddelbart tænker på. I alle fødevarer og levende organismer findes der vand. Hvis du f.eks. lader nogle tomater ligge et stykke tid, kan du se, at de tørrer ind. Vandet i tomaterne er fordampet og blevet til vanddamp i atmosfæren. Kemisk rent vand finder du i laboratoriet som demineraliseret vand. Det består af grundstofferne oxygen og hydrogen og har den kemiske formel H20. Man kan vise, at demineraliseret vand indeholder præcis en del oxygen og to dele hydrogen.

# data[].attributes.body
Vand som opløsningsmiddel 3.1 Postevand indeholder mange andre stoffer, som er opløst i vandet. Det er ikke kemisk rent. Der er bl.a. jern, kalk, nitrogen, chlor, natrium og svovl opløst i vores vand. Vand er altså et godt opløsningsmiddel. Du finder både grundstoffer og kemiske forbindelser opløst i vandet. Indhold og mængde afhænger af, hvor i landet du undersøger postevandet. Det mest. almindelige er, at måle mængden af de forskellige stoffer i milligram pr. liter vand.

# data[].attributes.body
har store og små bogtaver betydning når man skriver atom navne
JA det har DET

# data[].attributes.body
er n2o det samme som N2O
og N2O
svar. Nej

# data[].attributes.body
hvad betyder n2

Den mest almindelige isomer af kvælstof indeholder 7 protoner , 7 neutroner og 7 elektroner . ... På grund af dette , har tendens Nitrogen til at gøre stærke syrer , når det blandes med andre elementer , og gør kemiske bindinger , der indeholder en stor mængde energi , og som kan brydes nemt

# data[].attributes.body
hvad består vand af

Tager man et enkelt vandmolekyle, består det af et oxygenatom (O), der sidder bundet til to hydrogenatomer (H), hvilket giver den velkendte kemiske formel for vand: H₂O. Den kemiske binding mellem oxygen og hydrogen er meget stærk.

# data[].attributes.body
hvad er ædelgasser

En ædelgas er et grundstof i gruppe 18 i det periodiske system. Disse grundstoffer, karakteriseret som ikke-metalliske og kemisk inaktive, er gasser ved standardbetingelser. De fem ædelgasser, der har stabile isotoper er helium, neon, argon, krypton og xenon.

# data[].attributes.body
Oktetreglen (også kaldet ædelgasreglen) er betegnelsen på den observation at kemiske grundstoffer har en forkærlighed for at optage eller afgive elektroner, så deres elektronkonfiguration kommer til at ligne ædelgasserne mht. antallet af elektroner i deres yderste skal.

# data[].attributes.body
ja
protoner-neutroner.elektroner
i en priode er der hvor mange skaller der er
En hovedgruppe er en underdeling af det periodiske system, hvor alle atomer har samme elektronbesætning i yderste elektronskal. Dette
Alle grundstofferne i det periodiske system har et entydigt atomnummer, også kaldet grundstofnummer
Den såkaldte relative atommasse, atomvægten, er atommassen
hvad er et molekyle
Mange kemiske forbindelser er opbygget afmolekyler med to eller flere atomer af forskellige grundstoffer. Et velkendt eksempel er vand, der består af ilt (oxygen), O og brint (hydrogen),

hvad er metaltrappen
det er den der skiller ikke metal og metal fra hinanden på det proideske system
hvad betynder oktent reglen

# data[].attributes.body
hovdeskallen viser

# data[].attributes.headline
Det periodiske system er en tabelarrangering af grundstofferne, ordnet efter deres atomnumre, elektronkonfigurationer og gennemgående kemiske egenskaber. Denne ordning viser periodiske tendenser, såsom elementer med lignende opførsel i samme søjle.

# data[].attributes.subject
Det periodiske system er en tabelarrangering af grundstofferne, ordnet efter deres atomnumre, elektronkonfigurationer og gennemgående kemiske egenskaber. Denne ordning viser periodiske tendenser, såsom elementer med lignende opførsel i samme søjle.

# data[].attributes.body
-Grundstoffer/antomer
-en anstom har en kerne og i den kerne er der protoner(postive)+masse/vægt
-neutroner(neutrale)
-små ting der hedder elektroner(negativ)ingen masse/vægt
-der skal være lige mange (postive som negative)
-

# data[].attributes.body
vi tror den siger bang det gjorde den også men bare ikke i vores gruppe vi gav den for meget brint
efter nogle forsøg fik vi den til at. sige bang

# data[].attributes.body
2
1:22
2
2
2
gns er 1,1
nye forsøg:
36
57
1 min og 59 sec
40 sec
gns 48

# data[].attributes.body
tid - S
S - enhed
i formel hedder det T/H
M - L

gruppe 7
Noah og jens
vi skal lave en formel
mål en afstand på 25 løb den hvad er jeres gns hastighed
7
9
6
9
7
8
6
8
5

gns er 6,5

# data[].attributes.body
vi har skal vide hvorfor at regn ikke har nogle farve og hvorfor at regnbue har masser af farver vi skal lære om liv og miljø og lære at fag er blevet 3 fag og ikke 1 stort fag hyptese =spørgsmål