# data[].attributes.body
- Bygninger forhindre luftcirkulation.
- Høje bygninger og åbne pladser vil have mere vind og lavere temperaturer.
- Luften opvarmes hurtigere end ellers og luft molekyler bevæger sig hurtigere.
- Placering af bygning, højden og vindretningen påvirker opvarmningen.
- Overfladens ruhed= overfladens effekt på vinden.
- Luften vil udvide sig når den er varm og derfor have færre molekyler.
- Luften bliver lettere og stiger op.
- Dette danner et termisk lavtryk i byen (Se billedet)

# data[].attributes.body
-Luftforurening er et stort problem for børn, ældre, astmatikere og folk med kronisk bronkitis, da forureningen kan nedsættelungefunktionen og modstandskraften mod lungeinfektioner.

-Forureningen følger luftens bevægelser, og under ustabile forhold vil luftens temperatur aftage med højden. Her vil der så være mulighed for en opstigning og opblanding af luftforureningen.

-Under stabile forhold dannes der inversion, hvor temperaturen stiger med højden. Her vil luftforureningen blive ved jordoverfladen, da en opstigning ikke er mulig. Det bliver værre, hvis der også er vindstille.

Et eksempel: mange kinesiske storbyer har mange problemer med smog, hvilket bliver værre, når der er inversion.

# data[].attributes.body
Den højere temperatur i byerne giver varm luft = lavtryk, der kan indeholde mere fugt, støder sammen med kold luft fra rundt om byen, hvilket giver konvektionsnedbør.

Aerosoler kondenserer vanddamp så der skabes skyer. (hvilket reducerer udstråling af varme)

# data[].attributes.body
I storbyer med tæt befolkning og bygninger er tempraturen generalt højere da varmen bliver fanget i de store bygninger, + Co2 gasser fra biler og andre transportmidler der oftest bliver brugt konstant i storbyer.

Høje bygninger indfanger vinde, så bygningens højde og placering i forhold til hinanden er med til at påvirke vinden.
Åbne pladser i byen har oftest kraftigere vind end når man går mellem bygninger.

# data[].attributes.body
I forhold til landområder har storbyer:
Lavere albedoværdier (mange mørke overflader)
Større varmelagring (flere overflader f.eks. asfalt og beton)
Mindre vegetationsindeks (færre grønne områder)
Mindre fordampning (mangel på grønne områder og vand)
Større udledning af varme fra menneskelig aktivitet (Højt energiforbrug og infrastruktur/biler)

Altså er der varmere i områder med bebyggelse

# data[].attributes.headline
Nedbør og aerosoler fig. 9. 2. 2: Luftens mætningskurve

# data[].attributes.subject
Nedbør og aerosoler fig. 9. 2. 2: Luftens mætningskurve

# data[].attributes.body
- Luftforurening opstår bl.a. fra transport og afbrænding.
- Normalt dannes der inversion (luften stiger opad), i byerne er dette ikke muligt, forureningen bliver ved jorden