# data[].attributes.body
Ohessa on power point- esitys, missä on kerrottu muistiinpanojen tekemisen ohjeita. Esityksessä on myös muutama harjoitus muistiinpanojen tekemiseen!

# data[].attributes.body
Muistiinpanotekniikat liittyvät opiskelijoiden omien oppimisen taitojen kehittämiseen. Jokaisella yksilöllä on omanlaiset tavat ja tyylit kirjata asioita ylös, mutta uusia tapoja voi ja on myös suositeltavaa kokeilla ja opetella. Oma oppimistyyli vaikuttaa millaisilla tekniikoilla oppiminen on tehokasta.

Oppimiskokonaisuudessa käydään läpi erilaisia muistinpanotekniikoita, koska niiden avulla

- opittava tieto jäsentyy
- kokonaisuudet hahmottuvat paremmin
- tärkeät asiat erottuvat
- opittavien asioiden väliset suhteet selkiytyvät
- luodaan yhteys uuden tiedon ja aikaisemman osaamisen välille
- asioiden mieleenpalauttaminen helpottuu

Muistiinpanotekniikoita ovat

- käsitekartta
- Mind map -ajatuskartta
- post it-laput
- seinäjuliste
- piirrokset ja kuvat
- muistipelikortit
- ranskalaiset viivat
- numeroinnit
- tehostevärit
- marginaalimerkinnät

Asioiden muistamista voi helpottaa erilaisten muistitekniikoiden avulla. Oppimiskokonaisuudessa asioiden muistamista on tuettu motivoinnin, haasteiden, visuaalisten efektien, aistien ja tunnekokemusten avulla.

Muistitekniikat
- perustuvat usein assosiaatioiden ja merkitysten luomiseen
- ovat erityisiä tekniikoita, eikä niillä viitata sellaisiin yleisesti tunnettuihin tapoihin tehostaa muistamista kuten toisto, kertaaminen ja ymmärtäminen

Esimerkkejä oppimiskokonaisuudessa käytetettävistä muistitekniikoista:
- visuaaliset mielikuvat
- järjestäminen eli luokittelu tai ryhmittely
- mielikuvakartta/muistipalatsi

# data[].attributes.body
Oppimaan oppimisen taidot rakentuvat akateemisista taidoista (puhuminen, vuorovaikutus, kuunteleminen, muistiinpanotekniikat, lukutekniikat, tiedonhaku), oppimisen taidoista (oppimistyylit, oppimisstrategiat) ja oppimisen arvioinnista (itsearviointi, vertaisarviointi).

Jokaisella on oma luontainen oppimistyylinsä. Oppimistyylillä tarkoitetaan erilaisia tapoja hankkia ja käsitellä tietoa. Omia oppimaan oppimisen taitoja voi kehittää ja oppilaita pitäisi ohjata tunnistamaan omia opiskelutaitoja.

Oppimaan oppiminen määritellään tiedoiksi, taidoiksi, asenteiksi ja toimintavalmiuksiksi, jotka ohjaavat uuden oppimista sekä ylläpitävät yksilön halua jatkuvaan itsensä kehittämiseen. Taidot kehittyvät yksilön ja ympäristön vuorovaikutuksessa. Vaikka oppimaan oppimisen taitojen pohja muotoutuu jo varhaislapsuudessa, on koululla merkittävä rooli niiden edelleen kehittämisessä. Koulussa keskeistä on, että oppilasta ohjataan huomaamaan yhteys yksittäisillä oppitunneilla opittujen asioiden ja muiden oppituntien käsitteiden tai ajattelumallien välillä. Lisäksi keskeistä on, että herätetään oppilaassa innokkuus, ilo ja halu oppia uutta. Tärkeää on ohjata oppilasta hallitsemaan omaa oppimistaan ja häntä tuetaan sietämään oppimisen vaatimaa ponnistelua ja siihen sisältyvää epäonnistumisen riskiä. (Hautamäki, Kupiainen, Marjanen, Vainikainen & Hotulainen 2013, s. 13.)

Koulujen oppimisryhmät vaihtelevat kooltaan ja kokoonpanoltaan. Oppilaiden vuorovaikutustaidot ja oppimistyylit näissä oppimisryhmissä vaihtelevat. Oppilaiden temperamentit, oppimistyylit ja orientaatiot vaikuttavat siihen miten he toimivat keskustelijoina ryhmässä. Oppimistyyleillä tarkoitetaan oppilaan taipumusta käyttää erilaisia oppimisen strategioita (ajatuskarttojen laatimista, muistiinpanojen tekemistä, alleviivauksia tai muistisääntöjen laatimista) ja henkilökohtaisia oppimistapoja. (Hannula & Lepola 2015, s.37)

Oppimistyylejä jaotellaan auditiiviseen, visuaaliseen, kinesteettiseen ja taktiiliseen. Oppilaan oppimistyyli sisältää usein ominaisuuksia useasta oppimistylistä, mutta jotkin alueet kuitenkin yleensä painottuvat muita enemmän. Oppiminen helpottuu, kun oppilas löytää oman tyylinsä oppia. (Hannula & Lepola 2015, s. 38)

Oppilaiden temperamentit vaihtelevat. Temperamentti on synnynnäinen ja yksilöllinen, kullekin ihmiselle tyypillinen tapa toimia ja käyttäytyä. Oppilaan temperamentin tunnistaminen auttaa opettajaa ymmärtämään ja kunnioittamaan kohtaamaansa yksilöllisyyttä. Myös lapsen kokonaiskehityksen tukeminen helpottuu temperamentin tunnistamisen avulla. Samalla ihmisellä voi olla kaikkia temperamenttipiirteitä, toisia enemmän ja toisia vähemmän. (Hannula & Lepola 2015, s. 38)

Kun oppimaan oppimista arvioidaan, niin tarkastellaan oppimistehtävään sitoutumista. Selvitetään oppilaan osaamisen tasoa sekä uskomuksia, jotka edistävät tai haittaavat osaamisen hyödyntämistä. Oppimaan oppimisen arviointimalli liittyy siihen, että sopivasti yllättävä oppimistehtävä käynnistää sekä ajattelun että tunteet, joiden vuorovaikutukseen tehtävän suorittaminen perustuu. (Hautamäki J. & Kupiainen S. ym. Oppimaan oppiminen ala-asteella 2. Opetushallitus, Oppimistulosten arviointi 1/2005.)

# data[].attributes.body
https://aineisto.viittomakielinenkirjasto.fi/havaintokanavatesti/index.html

https://yle.fi/aihe/kategoria/oppiminen/yle-oppimisen-testit

https://kielikompassi.jyu.fi/omatila/tila/oppimistyylit_aistit_lomake.shtml

https://www.tenviesti.fi/test2.htm

https://www.tenviesti.fi/test1.htm
http://www.xestia.net/testit/index.html
http://www.humanic.fi/php/oppimistyylit.php

http://www.vark-learn.com/english/page.asp?p=questionnaire

http://www.engr.ncsu.edu/learningstyles/ilsweb.html

# data[].attributes.body
MIKSI LUKUTEKNIIKOITA KANNATTA HARJOITELLA?

Lukeminen laajentaa maailmankuvaa ja rikastaa omaa elämää.
Tärkeintä on ajankäyttö ja asenne sekä tekniikat, joita käyttää oppimiseen.
Kaikki kehittyvät oikeilla lukemistekniikoilla ja koulunkäynnistä tulee helppoa.
Lukeminen vaatii keskittymistä.

Löydä oma tapasi lukea ja oppia. Lukutaito ja -nopeus kasvavat lukemalla.
Opiskelkaa yhdessä.

Lukeminen voidaan jakaa kolmeen osioon:

Ennen lukemista
- Sulje häiriötekijät
- Rauhoita mielesi (esimerkiksi kuuntelemalla rauhallista musiikkia hetken aikaa)
- Yhdistä asia johonkin vanhaan tietoosi (aivojen on helpompi omaksua uutta tietoa)
- Ennakoi tulevaa asiaa
- Muodosta luuranko, johon tiedon voi "ripustaa"
- Silmäile otsikot, väliotsikot ja kuvat
- Luo esiymmärrys asiasta

Lukemisen aikana
- Sulje medialaitteet!
- Lue teksti lyhyissä jaksoissa esim. 20 min ja pidä tauko 5-20min (voit laittaa puhelimeesi lukuajan) tai lue kolme sivua kerrallaan.
- Seuraa tekstiä kynällä tai viivaimella

Lukemisen jälkeen
- Tee yhteenveto lukemastasi: Kerää avainsanat
- Työstä teksti: Tee muistiinpanot (piirrokset, mielle- ja käsitekartat ym.)
- Selitä ja opeta asia omin sanoin (käytä apuna muistiinpanojasi)
- Ymmärrys, että ymmärtää on tiedon hallitsemista.
- Kertaa oppimaasi

SSMK-tekniikka (Silmäile, Syvenny, Muistele, Kertaa)

# data[].attributes.body
Ohessa on oppiseen liittyvä tehtäväkirja, jonka voit tehdä joko itsenäisesti tai sitten verkkokurssina!