# data[].attributes.body
zpracovali:
Marek B., Tadeáš K., Lenka Š.,
Johanka M., Adriana N., Evelína M.

kdy: 20.5 2022

# data[].attributes.body
minulost: Co zde žilo podle vzpomínek pamětníků?
Kdy zde došlo k povodním?

dnes: tůně a potok - povodňový park
Co ovlivňuje čistotu vody? VYUŽIJTE MAPU

# data[].attributes.body
Jací vodní živočichové kolem ostrůvku žijí?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=oVpLtw6lRxU

Praze hrozí povodně kvůli zástavbě z okolí města a zabetonovaným tokům

Zdroj: https://www.idnes.cz/praha/zpravy/zastavba-praha-povoden.A170707_2337259_praha-zpravy_rsr

# data[].attributes.body
Zkoumali jsme vodní tůň okolo ostrůvku za ice arénou.

# data[].attributes.body
Dříve zde žil hlasitý osel, ale dnes tu je vybagrovaná tůňka.Uprostřed tohoto prostoru je ostrůvek s pár stromy a odvodňovacím zařízením.

# data[].attributes.body
Jací vodní živočichové žijí v tůních na Říčanském potoce?
Kde jich žije nejvíc?
Kteří vodní živočichové citliví na čistotu vody žijí na Říčanském potoce a v tůních?

# data[].attributes.body
Myslím si, že...

# data[].attributes.body
Pomůcky:
1.
2.
3.
4.
5.

# data[].attributes.body
Biotický index= součet indikačních hodnot skupin živočichů/počet nalezených skupin

místo  | skupina  | indikační hodnota

Graf: porovnání 3 odběrových míst
biotický index
počty druhů

# data[].attributes.headline
Nákres jednoho zástupce s přizpůsobením životu ve vodě

# data[].attributes.subject
Nákres jednoho zástupce s přizpůsobením životu ve vodě

# data[].attributes.headline
Fotky bezobratlých s popiskem a místem odchytu

# data[].attributes.subject
Fotky bezobratlých s popiskem a místem odchytu

# data[].attributes.body
kruhová tůňka s ostrůvkem: dravá larva potápníka s kusadly

fotky pro porovnání zde: https://www.lipka.cz/soubory/5_vodni-brebery--f3470.pdf

# data[].attributes.body
porovnání s hypotézou
souhrn příčin kvality vody a výskytu živočichů
doporučení pro opatření do budoucna
nové otázky
návrh dalšího výzkumu

# data[].attributes.body
tůně na Říčance u Dubče: https://www.adapterraawards.cz/Krajinny-park-Litoznice

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foto: Vojta Herout, www.nafotime.cz

Krajinný park Lítožnice

Příměstská krajina mezi pražskými Běchovicemi a Dubčí se v posledních letech proměnila k nepoznání. Místo napřímeného koryta Říčanky byl obnoven přirozeně meandrující mělký potok s podmáčenými loukami a množstvím tůní. Místo třech rybochovných rybníků v havarijním stavu je zde jeden velký Lítožnický rybník s extenzivním chovem ryb, ostrůvky, rozsáhlými litorálními porosty a tůněmi. Stěny pro ledňáčky, písečná duna, zimoviště, mrtvé dřevo a odumírající stromy v zátopě rybníka tvoří útočiště pro mnoho druhů zvířat. Oblast díky všem těmto změnám umí lépe hospodařit s vodou za sucha i za vysokých průtoků vody. Více také láká k procházkám a rekreaci v přírodě.

Přínosy adaptačního opatření

Co opatření řeší

Opatření proti suchu a protipovodňová ochrana se kolem Lítožnického rybníka kombinují s podporou biodiverzity a rekreačním potenciálem příměstské krajiny. Podařilo se zde zadržet vodu prostřednictvím vodní nádrže o rozloze bezmála jedenáct hektarů a plnohodnotně revitalizovat vodní tok Říčanka, který byl v minulosti napřímen.

Slovy jednatele autorské společnosti Lukáše Řádka "projekt je mimo jiné výsledkem výborné synergie mezi investorem a projekční kanceláří. V průběhu náročného projektování docházelo ke společnému a pozitivnímu zdokonalování myšlenek, které vedly k ideálnímu cíli. Projekt tak dokonale naplnil potenciál zájmového území mnoha celospolečenskými funkcemi."

Jak to funguje

Nejprve byly odbahněny rybníky V Mejtě a Nový, odstraněny byly jejich dělicí hráze a výpustní zařízení. Celkem se z těchto dvou rybníků vyvezlo více než 48 tisíc kubických metrů materiálu. Tam, kde se na dělicích hrázích nacházely hodnotné nebo vzrostlé stromy, vznikly ostrovy budoucího velkého Lítožnického rybníku. Některé stromy byly ponechány i přímo v zátopě k samovolnému rozkladu.

Myslivecký rybník zůstal napuštěný nejdéle, aby byla v lokalitě bez přerušení zachovaná vodní plocha pro vodní ptáky a obojživelníky. Později z něj bylo odvezeno dalších 20 metrů kubických materiálu. Všechen materiál byl přitom použit v lokalitě pro modelaci terénu. Modelovány byly nové tůně i písečné duny. Postupně byla obnovena také původní historická hráz a byla dostavěna její chybějící část, aby bylo možné napustit celý velký Lítožnický rybník.

Pro revitalizaci Říčanky posloužila celá údolní niva potoka. Délka nového koryta je o tři sta metrů delší než koryto původní. Vznikla také soustava větších a menších tůní o celkové ploše bezmála šest tisíc metrů čtverečních. V jedné tůni byl břeh upraven tak, aby vznikla kolmá stěna pro ledňáčky. Stromy, které musely být pokáceny, posloužily jako mrtvé dřevo do potoka i do tůní. Původní koryto je nyní zasypané, pouze na jednom místě zůstala tůň.

Celá plocha nivy je oseta travní směsí květnatých luk. Přes potok nyní vedou dva brody z balvanité rovnaniny a dvě povalové lávky. Brody se ve vodním toku vytvářely až po dokončení úprav, kdy zde byl normální průtok vody, aby měly správnou výšku.

Do budoucna se chystá ještě výsadba sadu republika, který bude vysázen v půdorysu České republiky a stromy zde budou rozmístěny podle toho, v které lokalitě nejčastěji rostou.

Proč to není jinak

Při projektování nové podoby lokality bylo důležité zohlednit vedení vysokého napětí, plánovanou výstavbu silničního obchvatu a přeložku silnice 511. Variantně se posuzoval pouze rybník - rozhodovalo se, zda bude průtočný, nebo boční. Nakonec byla zvolena průtočná varianta, aby obtoková strouha netvořila bariéru kolem rybníka.

Největší výzvy a překážky

Před zahájením revitalizace bylo nutné vyřešit majetkoprávní vztahy. Rybník V Mejtě spravovala původně městská část Dubeč, která také přišla s myšlenkou revitalizace a oslovila s ní hlavní město. Nový a Myslivecký rybník vlastnila společnost Xaverov, která souhlasila s odkupem - i vzhledem k havarijnímu stavu rybníků. Poté už zbývalo jen několik menších pozemků pod hrázemi, které vlastnil Státní statek Jeneč v likvidaci. I tyto pozemky se nakonec podařilo vykoupit, celé území bylo majetkově sceleno a bylo možné ho začít revitalizovat.

Velkou výzvou a současně překážkou byla ochrana přírody. Lokalita je totiž přírodní památkou a bylo důležité zachovat kontinuální podmínky pro vodní ptactvo a obojživelníky. Nebylo tedy možné zrušit a vypustit všechny tři rybníky najednou, pracovat se muselo postupně.

Další výzvu přinesl archeologický průzkum. V rozšíření zátopy rybníka a prodloužení hráze byly objeveny rozsáhlé pozůstatky germánského osídlení z doby římské a pozůstatky středověké zaniklé vesnice Lítožnice. Rozsáhlý průzkum nakonec trval až do roku 2020. S tím, co zde archeologové našli, se návštěvníci lokality v budoucnu seznámí díky naučné stezce. A aplikace v mobilech by jim mohla ukázat, jak to zde před 2000 let vypadalo.

Revitalizace vodních prvků Zemědělská krajina Biodiverzita Povodně a přívalové srážky Nedostatek vody a sucho Zeleň v krajině

Praha-Běchovice, Praha-Dubeč, okres Hlavní město Praha

Hlavní projektant ENVICONS s.r.o., některé části technických objektů Ekotechnik Inženýring s.r.o.

Lesy hl. m. Prahy, Nowastav a.s., Pas Natura s.r.o., Stavby rybníků s.r.o., Aquasys s.r.o.

Odbor ochrany prostředí Magistrátu hlavního města Prahy

Jiří Karnecki (OOP MHMP)
jiri.karnecki@praha.eu

Lukáš Řádek (ENVICONS)
lukas.radek@envicons.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Foto: Vojta Herout, www.nafotime.cz Příměstská krajina mezi pražskými Běchovicemi a Dubčí se v posledních letech proměnila k nepoznání. Místo napřímeného koryta Říčanky byl obnoven přirozeně meandrující mělký potok s podmáčenými loukami a množstvím tůní. Místo třech rybochovných rybníků v havarijním stavu je zde jeden velký Lítožnický rybník s extenzivním chovem ryb, ostrůvky, rozsáhlými litorálními porosty a tůněmi.

# data[].attributes.headline
Živočichové v nových tůňkách a v Říčanském potoce

# data[].attributes.subject
Živočichové v nových tůňkách a v Říčanském potoce

# data[].attributes.body
o místě: lokalita se nachází za Ice arénou, vpravo od cyklostezky. Podle vzpomínek pamětníků zde žili raci, mloci, žáby atd. Také zde bývala třešňová alej.

# data[].attributes.body
Kdo: Lukáš, Honza, Dan, Damián, Vítek

# data[].attributes.body
Jací vodní živočichové se nachází v ostrůvku a jeho okolí
Mysleli jsme si že zde najdeme Vodoměrku, komáry, čolky, šneky, žáby nebo pulce.

# data[].attributes.body
Hledali jsme vodní živočichy v povodňovém parku za ice arénou v Říčanech.

# data[].attributes.body
Kdo: Adam, Ondra Ž., Jáchym, Patrik, David

# data[].attributes.body
Jací živočichové v tůních a v potoce žijí?Kteří z nich jsou citliví na kvalitu vody?

# data[].attributes.body
Takto jsme postupovali:
1. Obhlídnout terén
2. Vybrat cíl
3. Chytit cíl
4. Určit a popsat cíl
5. Vypustit cíl do volné přírody

# data[].attributes.body
1. V tůňce na obrázku jsme našli toto:
Jepici, vodoměrku a Korýše perloočko.
Díky nim byla hodnota čistoty vody 5,7
Pozorování bylo zajímavé a zjistili jsme že
v tůních žije spousta zajímavích živočichů

# data[].attributes.body
Odhadovali jsme že tu budou vodoměrky, žáby a nitěnky. A živočicha citlivý na kvalitu vody jsme odhadovali ploštěnku.

# data[].attributes.body
Odhadujeme, že zde žije spousta různých živočichů (např.: rybičky, vodoměrky, žáby apod.) a bude převládat hmyz.

# data[].attributes.body
V této tůni byla čistota vody 5,5

# data[].attributes.body
jepice -žábry

# data[].attributes.body
1) připravíme si pomůcky
2) dojdeme na určené místo
3) hledáme a pozorujeme
4) zapíšeme
5) uklidíme pomůcky

# data[].attributes.body
1. Půjčit si správné pomůcky - naplnit pomůcky vodou
2. S pomůckami jít do terénu
3. S pomůckami chytit co nejvíce různých vodních živočichů
4. S pomocí tabulky identifikovat a zkoumat živočichy
5. Vypustit živočichy zpět do vody

# data[].attributes.body
Našli jsme mnoho jiných živočichů např. potápníka, jepici, vodoměrku, pijavku a larvu vážky. Citlivá na kvalitu vody je jepice ale jelikož tu žije pijavka tak jsme usoudili, že voda je znečištěná.