# data[].attributes.body
1)
Inden indlæggelse: Der gøres klar på stuen samt de redskaber der evt. skal bruges. Modtagelsessamtale.
(mesoniveau)
Udskrivelsen: Forældrene skal klædes godt på og der skal være klare samt tydelige overleveringer til forældrene (mikroniveau).

2)
Inden indlæggelsen af barnet skal sygeplejerskerne have en dialog om hvem der bedst har tid og evt erfaring ift. barnets tilstand (mesoniveau).

3)
Lægen og dertil koordineres der at sygeplejersken skal være der til at distrahere barnet samtidig. Derudover skal forældrene indtænkes da de kan give barnet en form for tryghed i mens der bliver taget blodpropper eller lign (mikroniveau).

4)
Hvis amningen af barnet ikke lykkes kan modermælkserstatning indtænkes. Her ville nogle etiske dilemmaer opstå da det er hårdt for moderen ikke at kunne være "tilstrækkelig" for sit barn og give ham mad fra brystet.

Når et barn bliver indlagt akut skal de klædes af for at se evt forandringer eller symptomer som kan forklare deres tilstand. Dette kan både være grænseoverskridende for både barn og forældre, men en nødvendighed. Her kan forældrene inddrages så oplevelsen føltes mindre ubehagelig for barnet (mikroniveau).

Tiden kan give anledning til et etisk dilemma, da der i visse situationer mangler tid fra sygeplejersken side grundet travlhed på afdelingen. Dette kan i sidste ende betyde at barnet ikke får tilstrækkeligt med hjælp eller at forældrene føler sig overhørt eller overset (makroniveau).

# data[].attributes.body
1) Planlæg modtagelse og forbedrede modtagelsesamtale.
Spørge indtil fødselsforløb.
Forældrene skal klædes på og føle sig trygge ved udskrivelsen, udfra erfaringer vi ved, om situationer der kan opstå.

2) Der prioriteres enestue.
Faderen er ikke meget på stuen grundet arbejde. Derfor  er det ønskeligt at prioritere lægens besøg på stuen, når faderen har mulighed for deltagelse.

3) Koordinering ved udskrivelse med den kommunale sundhedsplejerske og egen læge.

4) Man kan være i tvivl om hun har fået den rette støtte til amning og alternative hertil.

Kunne man have taget højde for at forældrene kunne være mere sårbar, fordi de tidligere har mistet og denne fødsel har været hård for moderen. Moderen er mest alene på stuen og føler at alt er kaotisk. Skulle man være mere opmærksom på at de her forældre fik den rette omsorg, udfra deres perspektiv.

# data[].attributes.body
Proaktiv planlægning:
I starten hvor barnet kommer ind til indlæggelse, der planlægges at der skal tages forskellige prøver og i mellemtiden anvendes det kliniske blik for yderligere proaktiv planlægning.

Proaktivplanlægning foregår under hele indlæggelsen, da det er vigtigt at indlæggelsen er planlagt i forhold til alle involverede parter. Alle skal have informationerne givet videre så det bliver en helhed --> sammenhængende patientforløb.

Spørgsmål 2:
I det her tilfælde skal man huske at prioritere at forældrene også og her ser man dem ikke som pårørende men som medindlagte. Man har ikke bare en patient som man skal tage vare på, men tre personer som skal tages hånd om → familiecentreret pleje - forældrene har unik viden om deres barn som skal komme i spil.

barnet afklædes, for at blive målt og vejet, barnet gennemgås fra top til tå

Lad moderen hjælpe med afklædning, da barnet er vant til moderens hænder

Gudie barnet godt igennem, ved at aflede, tale babysprog og pludre og fange hans opmærksom på

Være opmærksom på børnenes trin i livet

forældrene medinddrages - hvor der spørges ind til forløbet og bekymringerne og herfra udarbejdes en fælles agenda, ift. det næste skridt

Drøfte medindlæggelse med begge forældre

Da barnet har stor behov for deres forældre

Idet barnet er så nyt, for moderen kan have brug for støtte fra faderen

Spørgsmål 3:

Sygeplejersken har en afgørende rolle, i hele tiden at vurderer barnets tilstand. Fx hvis man mener at lægen, godt kan vente lidt med at komme er det sygeplejens ansvar at holde sig opdateret på barnets tilstand.

Dertil at kunne hjælpe med de praktiske ting på stuen, så barnet og de medindlagte har det godt, det kunne f.eks. være at aflaste, small talk og evt hente en kop kaffe, sørge for at moderen får noget at spise. Hertil at uddanne forældrene i barnets signaler og berolig barnet. Det vigtig at komme med kontinuerlig information, opmuntring og støtte i situationer, så forældrene er i stand til at yde omsorg for barnet. Faderen er også en meget vigtig rolle at han bliver medinddraget. Det vigtigt at have i mente at forældrene kender barnet bedst,  og deres input skal også føles velkommen.

Spørgsmål 4:

Det er vigtigt at det er nogenlunde de samme sygeplejersker som kommer derind, så der skabes tryghed både for barnet og forældrene. En relation er med til at gøre oplevelserne omkring indlæggelsen bedre for alle parter.
Det er vigtigt også at have øje for faren, da hans rolle er lige så stor som morens. Derfor skal man ikke altid tage det som en selvfølgelig at det er moren som skal medindlægges.

# data[].attributes.body
1) Tage initiativ til at planlægge på forhånd. Eksempler er:
- Triage. Hvor der vurderes hvor hurtigt lægen skal tilse barnet
- Hvem der skal modtage patienten, samt klargøre stuen til modtagelse
- planlægge hvem der skal lægge venflon (lægen på en børneafdeling)
- Forberede forældrene ift. udskrivelse
- Indlæggelsessamtale
- Løbende refleksion omkring forløbet

2) Prioriteringer, som skal tænkes ind
- Der skal tages stilling til om de skal indlægges på en enestue
- Informationer til forældrene. Så de får en vis tryghed for hvad der skal ske med deres barn. Samt kommunikation med forældre
- Medinddragelse af søskende (Mathias).

3) Hvem indgår som samarbejdspartnere?
- Hospitalsklovne
- Fysioterapeuter og ergoterapeuter
- Psykolog
- Læge
- Sundhedsplejerske
- Pædagog/lærere
- Forældre og søskende

4) Etiske overvejelser
- Kende vores kompetenceområder, og grænser, samt kende vores samarbejdspartnere
- At lytte til forældrene, samt medtænke dem i forløbet ud og det indlagte barn. Lytte til inputs
- Planlægning af hvilket personale der skal være omkring patienten

# data[].attributes.body
1)

# data[].attributes.body
Dette gøre i starten af forløbet:
- Gør klar til blodprøver
- Gør stuen klar til familien
- Gør undersøgelser klar
- Forhåndsplanlægger, så man når en indlæggelsessamtale
- Planlægger en agenda med familie
Udskrivelsessamtale - hvordan skal de vende tilbage i hjemmet

Prioritering:
Tjek af barn - Alle børn bliver klædt af, vejet og målet og gennemgået fra top til tå - man kan finde informationer i barnets ble; er der urin, er der krystaller i bleen osv.
Indlæggelsessamtale - videregivelse af informationer til læge
At inddrage barnets søskende

Samarbejdspartnere og koordinering:
Forældrene bruges aktivt
- Søskende
- Bedsteforældrene
Læge
Hospitalsklovne - afleder børns opmærksomhed
Lærer på hospitalet - undervisning, så børn ikke falder bagud i skolen
Tværprofessionelt samarbejde
- Sundhedsplejersken
- Familieorienteret sygepleje - en "familieperson"
- NIDCAP - helhedssyn på familien

Etiske overvejelser:
- Har forældrene mod på at være medinddraget
- Udvikling af forældrekompentencer
Inddragelse af patienten - at sætte sig ind i patientens sko - - - Pas på ikke at tale over hovedet på patienten
- Forberede familien på hvordan livet kan se ud efter udskrivelse
- Kontaktsygeplejerske - er med til at træffe større beslutninger - rådgiver familien/forældrene i svære situationer - at være der for moren, som har det svært; også for faren
Inddragelse af faren, så han ikke føler sig udenfor

# data[].attributes.body
Spørgsmål 1.
-  Den proaktive planlægning ses der hvor melding sker til børnemodtagelsen, da det er der hvor der til at starte med bliver foretagen en vurdering af den angivet anamnese med henblik på hvor slem situationen er.

- Der hvor der gøres klar til modtagelse af barnet, da der bliver foretaget nogle beslutninger omkring at man vil have dem på enestue (grundet infektion risiko), og der planlægges hvem der skal modtage.

- I den proaktive planlægning tager sygeplejersken udgangspunkt i det kliniske skøn, ud fra det kliniske lederskab, hvor der skal vurderes om situationen er akut eller ikke. og det er ligeledes her hvor man som sygeplejersker finder frem til hvem har mest tid til at modtage det enkelte barn.

Spørgsmål 2.
- At være til stede og tæt på barnet og forældrene, da forældrene gennemgår en form for sorg, da de ikke nødvendigvis kan har mulighed for at holde deres eget barn i forskellige situationer.

- Der skal pivoteres at give forældrene information og detaljeret instrukser, for at de har mulighed for deltagelse.
- Fx det med at det er moren det tager tøjet af barnet, for at skabe trykke rammer.

- Give sig tid til at kommunikerer med forældrene, da det er dem der kender deres barn best.

Spørgsmål 3.
- Forældrene er en vigtig samarbejdspartner, da barnet let kan mærke angst, skyld og magtesløshed.

- Det er vigtigt at man medinddrager forældrene, spøger ind til forløbet og deres bekymringer, så der i fællesskab sammen kan udarbejdes et fælles mål for næste skridt.

- hospitalsklovn
- pædagoger
- ergoterapeut
- fysioterapeut
- Øre næse hals læge
- dagvagt
- kirurg og anastasi ved alvorlig sygdom

Spørgsmål 4.
- At der er noget fast personale tilknyttet det enkelte barn/forældre, da dette kan være med til at øge trykheden samt øge kvaliteten at koordineringen af barnets forløb.

- Sæbebobler osv.

- Snakket om det i gruppen, kan
uddybe mundtlig, svær at skrive.

# data[].attributes.body
Hvor i forløbet ser I elementer af proaktiv planlægning?

· Er der nogle prioriteringer, som er nødt til at tænkes ind? (se evt det slide om selvledelse og prioritering fra lektion 3-4 i organisation og ledelse)

· Hvem indgår som samarbejdspartnere og hvad skal koordineres? (tænk her gerne udover casen – feks større kronisk syge børn som i rapporten fra Børnerådet)

· Hvilke etiske overvejelser gør I jer (jævnfør den moralske dimension af klinisk lederskab)