# data[].attributes.headline
Mielenterveyden keskusliitto: Masennus kuin ikisade? / Ahdistus kuin usvainen suo / Ehkä joskus vielä töihin / Opinnot kuin loputon pitäisi / Trauma kuin menneisyyden mylly - itseopiskelu

# data[].attributes.subject
Mielenterveyden keskusliitto: Masennus kuin ikisade? / Ahdistus kuin usvainen suo / Ehkä joskus vielä töihin / Opinnot kuin loputon pitäisi / Trauma kuin menneisyyden mylly - itseopiskelu

# data[].attributes.body
Mielenterveyden keskusliiton yhdessä kuntoutujien kanssa suunnitellut itseopiskelusisällöt.

Sisältöjen kautta on mahdollista syventää omaa osaamista ja ymmärrystä erilaisten mielenterveyden ongelmien parissa työskentelyssä.

Kurssit ovat jatkuvia, ne löytyvät MTKL:n sivuilta: tapahtumakalenteri -> hakusanaksi "itseopiskelu".

# data[].attributes.headline
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 1

# data[].attributes.subject
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Into – etsivä nuorisotyö ja työpajatoiminta ry

# data[].attributes.attachment_link.title
Verkkokurssi: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 1

# data[].attributes.body
Opas nuorten parissa työskenteleville aikuisille.

# data[].attributes.headline
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 2

# data[].attributes.subject
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Into – etsivä nuorisotyö ja työpajatoiminta ry

# data[].attributes.attachment_link.title
Verkkokurssi: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 2

# data[].attributes.headline
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 3

# data[].attributes.subject
Into ry: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 3

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Into – etsivä nuorisotyö ja työpajatoiminta ry

# data[].attributes.attachment_link.title
Verkkokurssi: Tunteiden kohtaaminen asiakassuhteissa, osa 3

# data[].attributes.headline
MIELI ry: Nuoren kohtaaminen kriisissä (kesto n. 60min.)

# data[].attributes.subject
MIELI ry: Nuoren kohtaaminen kriisissä (kesto n. 60min.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuoren kohtaaminen kriisissä | Asiantuntijakoordinaattori Katri Peräaho

# data[].attributes.headline
Anu Gretschel ja Sami Myllyniemi: Kuulummeko yhteiskuntaan?

# data[].attributes.subject
Anu Gretschel ja Sami Myllyniemi: Kuulummeko yhteiskuntaan?

# data[].attributes.body
Työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten käsityksiä tulevaisuudesta, demokratiasta ja julkisista palveluista.

# data[].attributes.headline
Niklas Hjort: Etsivän nuorisotyön asiakkaiden yksinäisyys ja työkäytännöt sen vähentämiseksi - opinnäytetyö (YAMK)

# data[].attributes.subject
Niklas Hjort: Etsivän nuorisotyön asiakkaiden yksinäisyys ja työkäytännöt sen vähentämiseksi - opinnäytetyö (YAMK)

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiesitkö, että jo pelkästään oleileminen luonnossa alentaa verenpainetta, lievittää stressiä ja kohentaa mielialaa? Tähän ohjelmaan on koottu tietoa luonnon merkityksestä hyvinvoinnille.

# data[].attributes.body
Mielialaan liittyvät huolet ovat sateenkaarinuorilla liki kaksi kertaa muita nuoria yleisempiä, ja ahdistuneisuus ja masennusoireilu liki kolme kertaa.

Sateenkaarinuorista useampi kuin muista nuorista ei saa tukea ja apua ongelmiin silloin, kun he sitä todella tarvitsisivat. (Kouluterveyskysely, 2019)

# data[].attributes.attachment_link.title
Sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvien nuorten hyvinvointi : Kouluterveyskyselyn tuloksia 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
Työpaperissa esitetään vuonna 2019 kerätyn Kouluterveyskyselyn tuloksia sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvien nuorten osalta. Kouluterveyskysely on laajasti nuorten hyvinvointia ja osallisuutta, elintapoja, terveydentilaa, seksuaaliterveyttä, kouluhyvinvointia, väkivaltakokemuksia sekä tuen ja avun saantia kartoittava kyselytutkimus, jonka kohderyhmään kuuluvat kaikki perusopetuksen 4. ja 5. sekä 8. ja 9. luokkien oppilaat, lukion 1. ja 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Tää on kuka mä oon" – sateenkaarinuoret äänessä

# data[].attributes.attachment_link.title
"Tää on kuka mä oon" – sateenkaari koulussa

# data[].attributes.body
Sukupuolen moninaisuuden osaamiskeskus tarjoaa tukea, tietoa ja tehtäviä kaikille, joita sukupuolen moninaisuus koskettaa. Myös suoraan nuorille, tai ammattilaisille tarkoitettua materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sukupuoli on moninainen ilmiö, joka ei ole jaettavissa kahteen, toisilleen vastakkaiseen ja selvästi toisistaan erotettavaan sukupuoleen, vaan sukupuolen ilmenemismuodot ovat moninaisemmat. Sukupuolen moninaisuus sisältää sekä sukupuolivähemmistöt että sukupuolienemmistöt.

Sukupuolen moninaisuudesta voidaan puhua yksilötasolla eri tavoin: voidaan ajatella, että jokaisen ihmisen sukupuoli koostuu ainutlaatuisista ja yksilöllisistä piirteistä ja on täten moninainen. Toisaalta voidaan ajatella, että sukupuolen moninaisuus tarkoittaa jotakin ominaisuutta, joka on sukupuolivähemmistöille tyypillinen.

Sukupuoli on erilaisista geneettisistä, kehityksellisistä, hormonaalisista, fysiologisista, psykologisista, sosiaalisista ja kulttuurisista ominaisuuksista koostuva jatkumo. Sukupuolia eivät siis ole vain mies ja nainen, vaan ihminen voi olla molempia yhtä aikaa, jotain siltä väliltä tai jotain ihan muuta. Joillakin taas ei ole sukupuolta lainkaan.

Sukupuolen moninaisuuteen kuuluu, että jotkut ihmiset käyvät läpi sukupuolenkorjauksen eli transition. Eri ihmisille transitio merkitsee eri asioita, kuten kehollisia, sosiaalisia, psyykkisiä ja juridisia muutoksia. Joskus siihen kuuluu myös detransitio. Detransitio tarkoittaa, että lääketieteellisen sukupuolen korjaushoidon aikana tai sen jälkeen ihminen haluaa palata aikaisempaan kehollisuuteensa, tai lähemmäs sitä, tai syntymäsukupuolen mukaisiin sosiaalisiin rooleihin.

Sukupuolen moninaisuuteen kuuluu myös sukupuolen ilmaisu. Sukupuolen ilmaisulla tarkoitetaan erilaisia ilmaisun tapoja, jotka ovat kulttuurissamme sukupuolittuneita. Sukupuolen ilmaisu sisältää kaiken yksilön toiminnan ja käyttäytymisen, jolla hän ilmaisee itselleen ja muille olevansa nainen, mies tai jotain muuta. Näitä ilmaisun tapoja, jotka ovat kulttuurissamme sukupuolittuneita, ovat esimerkiksi vaatetus, muu ulkonäkö, puhetyyli, ilmeet ja eleet.

Sukupuolen moninaisuuteen kuuluu myös kehojen moninaisuus. Kehoissamme on erilaisia sukupuolitetuiksi miellettyjä piirteitä, joissa on paljon yksilöllistä vaihtelua. Ihmisen sukupuolitetut piirteet muuttuvat murrosiässä, ja piirteet voivat kehollisen transition myötä myös muuttua elämän aikana. Osalla ihmisistä on synnynnäisiä variaatioita kehon sukupuolitetuissa piirteissä niin, että keho ei vastaa mieheyteen tai naiseuteen perinteisesti liitettyjä oletuksia.

Käsitys vain kahdesta toisilleen vastakkaisesta sukupuolesta sulkee ulos ne, jotka eivät mahdu perinteisiin naisen tai miehen muotteihin. Naisellisuus ei ole ainoastaan naisten eikä miehisyys ainoastaan miesten yksinoikeus. Oikeus omaan sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun haluamallaan tavalla - joko perinaisellisesti tai -miehisesti, sukupuolettomasti tai eri sukupuolia ilmentäen - kuuluu jokaiselle, olipa transihminen tai cis-ihminen.

Ihmisyyteen kuuluu laaja kirjo erilaista sukupuolen kokemista ja ilmaisua sekä kehollisia sukupuolipiirteitä. Sukupuolen moninaisuus on varsin yleistä ja sitä on ollut kaikissa kulttuureissa kaikkina aikoina.

Sukupuolen moninaisuus -opas. Sukupuolen moninaisuus on monipuolinen tietopaketti sukupuolen merkityksestä ja vaikutuksesta eri ikävaiheissa ja elämäntilanteissa, historiassa ja yhteiskunnallisesti. Opasta ei ole enää saatavilla painettuna. Päivitetty 2017.

Sukupuolen moninaisuus ja lapset. Opas varhaiskasvatuksessa työskenteleville ja varhaiskasvatuksen ammattilaisille moninaisten lasten ja heidän perheidensä kohtaamisesta. Opas auttaa myös ammattilaisia intersukupuolisen lapsen ja perheen sensitiivisessä huomioimisessa. Saatavilla painettuna. Julkaistu 2019.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sukupuoli on moninainen ilmiö, joka ei ole jaettavissa kahteen, toisilleen vastakkaiseen ja selvästi toisistaan erotettavaan sukupuoleen, vaan sukupuolen ilmenemismuodot ovat moninaisemmat. Sukupuolen moninaisuus sisältää sekä sukupuolivähemmistöt että sukupuolienemmistöt. Sukupuolen moninaisuudesta voidaan puhua yksilötasolla eri tavoin: voidaan ajatella, että jokaisen ihmisen sukupuoli koostuu ainutlaatuisista ja yksilöllisistä piirteistä ja on täten moninainen.

# data[].attributes.headline
Jouni Häkli, Kirsi Pauliina Kallio & Riikka Korkiamäki: Myönteinen tunnistaminen

# data[].attributes.subject
Jouni Häkli, Kirsi Pauliina Kallio & Riikka Korkiamäki: Myönteinen tunnistaminen

# data[].attributes.body
Myönteinen tunnistaminen esittää ongelma- ja yksilökeskeisyydelle vaihtoehtoisen näkökulman lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseen, syrjäytymisen ehkäisemiseen ja heille tarjottavan tuen suuntaamiseen.

# data[].attributes.headline
MIELI ry: Unelmat ja hyvän tekeminen mielenterveyden vahvistajina -tallenne (kesto n. 25min.)

# data[].attributes.subject
MIELI ry: Unelmat ja hyvän tekeminen mielenterveyden vahvistajina -tallenne (kesto n. 25min.)

# data[].attributes.body
Unelmointi ja haaveilu ovat tärkeitä taitoja mielenterveyden kannalta. Kyky unelmoida ja suunnitella tulevaa kannattelee elämässä
eteenpäin ja kertoo luottamuksesta tulevaisuutta kohtaan. Tässä tallenteessa käsitellään nuorten unelmointiin kannustamista. Tallenteeseen liittyviä tehtäviä löydät alta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unelmat ja hyvän tekeminen mielenterveyden vahvistajina. Elina Marjamäki, MIELI ry

# data[].attributes.headline
MIELI ry: Unelmointiin ja hyväntekemiseen kannustavia tehtäviä

# data[].attributes.subject
MIELI ry: Unelmointiin ja hyväntekemiseen kannustavia tehtäviä

# data[].attributes.headline
MIELI ry: Osallisuuden kokemuksen merkitys mielenterveydelle -tallenne (kesto n. 20min.)

# data[].attributes.subject
MIELI ry: Osallisuuden kokemuksen merkitys mielenterveydelle -tallenne (kesto n. 20min.)

# data[].attributes.body
Marja Snellman-Aittola MIELI ry:stä kertoo, miksi osallisuuden kokemus on niin tärkeä, mistä se syntyy sekä miksi se on osallisuuden perustana ja edellytys osallisumiselle ja vaikuttamiselle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuppi teetä, ole hyvä!

Puheenvuorossa on Marja Snellman-Aittola MIELI Suomen Mielenterveys ry:stä. Hän kertoo, miksi osallisuuden kokemus on niin tärkeä, mistä se syntyy sekä miksi se on osallisuuden perustana ja edellytys osallisumiselle ja vaikuttamiselle.

Keitä teetä, istu alas, puhaltele kuumat höyryt pois ja liity kuulolle!

Miksi osallisuuden kokemus on niin tärkeä? Mistä se syntyy?
Miksi se on osallisuuden perustana ja edellytys osallistumiselle ja vaikuttamiselle?

# data[].attributes.attachment_link.title
4. TEEHETKI #nuoretjaosallisuus - Nuoret ja osallisuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuppi teetä, ole hyvä! Puheenvuorossa on Marja Snellman-Aittola MIELI Suomen Mielenterveys ry:stä. Hän kertoo, miksi osallisuuden kokemus on niin tärkeä, mistä se syntyy sekä miksi se on osallisuuden perustana ja edellytys osallisumiselle ja vaikuttamiselle. Keitä teetä, istu alas, puhaltele kuumat höyryt pois ja liity kuulolle!

# data[].attributes.body
Itsemurhien ehkäisy -verkkokoulun tarkoituksena on lisätä erityisesti perusterveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten osaamista itsetuhoisen potilaan kohtaamisessa, itsemurhavaaran tunnistamisessa ja puheeksi otossa sekä jatkohoidon suunnittelussa. Verkkokoulu on kuitenkin avoin ja maksuton kaikille kiinnostuneille. Sisäänpääsy vaatii rekisteröitymisen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
THL:n mielenterveysyksikkö järjesti itsemurhien ehkäisytaitoja lisääviä koulutuksia osana STM:n Edistetään terveyttä ja hyvinvointia sekä vähennetään eriarvoisuutta -kärkihanketta vuosina 2017-2018.

Itsemurhaa on vaikea ennakoida

Tutkimusten mukaan 20-75 % itsemurhaan kuolleista on ollut yhteydessä perusterveydenhuoltoon itsemurhaa edeltäneen kuukauden aikana. Mahdollisia syitä siihen, miksi itsemurhaa ei ole siitä huolimatta onnistuttu estämään, on useita. Potilas ei aina paljasta itsetuhoisia ajatuksiaan, mutta myös hoitavan henkilöstön valmiuksissa saattaa olla puutteita, kuten heikko mielenterveyden lukutaito (esimerkiksi toivottomuuden tai selviytymiskeinojen tunnistaminen), niukka kliininen kokemus sekä heikot haastattelukeinot tai vuorovaikutustaidot potilaan kanssa.

Itsetuhoisen potilaan tutkiminen kuuluu lääkärin vaativimpiin tehtäviin. Ongelma on erottaa suuresta määrästä potilaita juuri ne, jotka ovat itsemurhavaarassa. Lääkärin erityisenä haasteena ovat myös potilaat, jotka eivät halua apua tai jotka käyttävät runsaasti päihteitä.

Koulutuksesta valmistunut verkkokoulu

Itsemurhien ehkäisy -verkkokoulun tarkoituksena on lisätä erityisesti perusterveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten osaamista itsetuhoisen potilaan kohtaamisessa, itsemurhavaaran tunnistamisessa ja puheeksi otossa sekä jatkohoidon suunnittelussa. Verkkokoulu on kuitenkin avoin ja maksuton kaikille kiinnostuneille. Sisäänpääsy vaatii rekisteröitymisen.
Kirjaudu verkkokouluun
Lisätietoja koulutuksesta voit tiedustella:

Pia Solin
Johtava asiantuntija
[email protected]

# data[].attributes.attachment_link.title
Itsemurhien ehkäisytaitoja lisäävät koulutukset - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
THL:n mielenterveysyksikkö järjesti itsemurhien ehkäisytaitoja lisääviä koulutuksia osana STM:n Edistetään terveyttä ja hyvinvointia sekä vähennetään eriarvoisuutta -kärkihanketta vuosina 2017-2018. Tutkimusten mukaan 20-75 % itsemurhaan kuolleista on ollut yhteydessä perusterveydenhuoltoon itsemurhaa edeltäneen kuukauden aikana. Mahdollisia syitä siihen, miksi itsemurhaa ei ole siitä huolimatta onnistuttu estämään, on useita.