# data[].attributes.body
Liv og Religion, Gyldendal

# data[].attributes.attachment_link.title
Årsplaner | Liv og religion | Gyldendals i-bøger

# data[].attributes.headline
Visuel fremstilling af lignelserne (uden tale)

# data[].attributes.subject
Visuel fremstilling af lignelserne (uden tale)

# data[].attributes.body
Tegnefilm: Otte små videoer inkl. opgaver. Folkekirkens uddannelse- og videncenter. Minikonfirmand

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Syng med! Inspiration til at synge salmer med konfirmander" er emnet for FUV Stiftskursus 2021. Læs invitationen her og klik her for at se, hvornår kurset kommer til dit stift. Alle er velkommen!

# data[].attributes.attachment_link.description
"Syng med! Inspiration til at synge salmer med konfirmander" er emnet for FUV Stiftskursus 2021. Læs invitationen her og klik her for at se, hvornår kurset kommer til dit stift. Alle er velkommen!

# data[].attributes.body
Også til de yngste

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
De små fagbøger - hinduisme, islam, jødedom mm.

# data[].attributes.body
Her finder du nyheder og inspiration fra din pædagogiske konsulent i historie - Karina Bruun Houg. Kontakt: kabh@pha.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.body
Liste med "Mest populære" fra mitcfu.dk

# data[].attributes.body
Liste med "Mest populære" fra mitcfu.dk

# data[].attributes.body
Liste med "Mest populære" fra mitcfu.dk

# data[].attributes.body
Kasse med bøger om "Andre religioner og trosretninger".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indeholder følgende elementer: Klik for at se mere

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på forlagets internetadresse

Antal i afdelinger:

2 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indeholder følgende elementer: Klik for at se mere Supplerende materialer: Hertil findes supplerende materiale på forlagets internetadresse Antal i afdelinger: 2 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.body
På CFU kan du låne en række læremidler om Luther, bl.a. vores "Luthertæppe" med tilhørende hjemmeside og lærervejledning: http://hval.dk/mitcfu/materialeinfo.aspx?id=51caf58f-b3c0-4aa4-b597-56bf45dbdc9d&mode=-1

# data[].attributes.attachment_link.title
Se Københavns Synagoge i Virtual Reality

# data[].attributes.attachment_link.description
Kig ind i den smukke synagoge i Krystalgade!

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtuel undervisning i kulturfagene - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.headline
Denne spalte er delt mellem de yngste elever og de ældste (fra 6.klasse)

# data[].attributes.subject
Denne spalte er delt mellem de yngste elever og de ældste (fra 6.klasse)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Indføring i ondskabens verden for at give en forståelse af, hvad ondskab er, og hvilke mekanismer der kan være årsager til ondskab. Ondskab har mange ansigter og opfattes forskelligt, og de forskellige former for ondskab gennemgås og forklares.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Ondskab er en fagbog, der kan bruges i de ældre klasser i kristendomskundskab. Ikke alene, men sammen med fælles samtale i klassen eller i forbindelse med arbejde med flere mål fx livsfilosofi og etik.
Hvad er ondskab?
Hvem er onde?
Kan onde blive gode?
Konflikttrappen
Ondskab i religionerne
Den indre bremse
Målet helliger midlet
Der er nok at tage fat i i bogen. Så det er bare med at komme i gang; som fælles samtale i klassen, samatale og arbejde i gruppen eller til fordybelse i emnet for den enkelte elev.

Supplerende materialer:

Hertil findes opgaver på forlagets hjemmeside

Antal i afdelinger:

85 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

2 stk. i Informationssamlingen

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

1 stk. i Ressourcecenter Slagelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Indføring i ondskabens verden for at give en forståelse af, hvad ondskab er, og hvilke mekanismer der kan være årsager til ondskab. Ondskab har mange ansigter og opfattes forskelligt, og de forskellige former for ondskab gennemgås og forklares. Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Ondskab er en fagbog, der kan bruges i de ældre klasser i kristendomskundskab.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Om hvad livsfilosofi og etik kan betyde for det liv, vi lever. Om filosofi og religion, filosofi og videnskab samt begreber som anvendt etik og menneskesyn.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Bogen indeholder definitioner på filosofi og etik. Nogle af de klassiske græske filosoffer og deres tanker om det lykkelige liv gennem etik og tilegnelsen af en række dyder bliver præsenteret. Gyldigheden af disse i det moderne samfund behandles også. Lidelse og skæbnetro er andre emner, der behandles i bogen. Der opstilles et skema som efter et pointsystem kan hjælpe med at afgøre om en given handling er etisk forsvarlig. Et system der kan virke groft forenklende, men i pædagogisk sammenhæng kan pointgivningen give anledning til en spændende diskussion. Menneskesyn, menneskerettigheder og etik omkring dyreforsøg og genmanipulation behandles.

Målgruppe:

Fra 15 år

Henvender sig til folkeskolens ældste klasser samt til eleverne i gymnasiet og HF

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, UU, Voksenuddannelser

Antal i afdelinger:

28 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Om hvad livsfilosofi og etik kan betyde for det liv, vi lever. Om filosofi og religion, filosofi og videnskab samt begreber som anvendt etik og menneskesyn. Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Bogen indeholder definitioner på filosofi og etik. Nogle af de klassiske græske filosoffer og deres tanker om det lykkelige liv gennem etik og tilegnelsen af en række dyder bliver præsenteret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Gennem 3 omfattende afsnit bliver vi gjort bekendt med Sokrates', Platons og Aristoteles' liv og den tid de levede i. Endvidere er ord som argumentation, etik samt forskel på retorik og samtale belyst.

Målgruppe:

Fra 14 år

Velegnet til undervisning på folkeskolens ældste klassetrin og på VUC

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, UU, Voksenuddannelser

Antal i afdelinger:

46 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

3 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Gennem 3 omfattende afsnit bliver vi gjort bekendt med Sokrates', Platons og Aristoteles' liv og den tid de levede i. Endvidere er ord som argumentation, etik samt forskel på retorik og samtale belyst. Målgruppe: Fra 14 år Velegnet til undervisning på folkeskolens ældste klassetrin og på VUC 8.

# data[].attributes.body
Opgaverne er primært religionsfaglige

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
elevbog til tematisk analyse af romanen Intet

Indholdsbeskrivelse:
Undervisningsmateriale til analyse af romanen Intet af Janne Teller.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Alt om Intet er et materiale der skaber en tværfaglig sammenhæng mellem religion og dansk i læsning af og arbejdet med romanen Intet.
Med materialet Alt om intet kommer eleverne i dybden med den helt afgørende udfordring, som romanen stiller sin læser: Er der overhovedet noget i livet, som har betydning?
Romanen anslår desuden en lang række andre temaer: Overgang fra barn til voksen, At ofre og at ofre sig, Syndebukken, Tabu og provokation, Bibelen i litteraturen, Kærlighed, Valg og eksistens, Tomhed og mening.
I Alt om intet behandles hvert tema for sig med oplæg til elevernes selvstændige gruppearbejde og med inddragelse af billeder, parallelle tekster, øvelser m.m. Materialet er selvinstruerende og lige til at gå til for eleverne.
Materialet understøtter primært kompetenceområderne Fortolkning og Kommunikation i dansk
Færdigheds- og vidensmålene Oplevelse og indlevelse, Undersøgelse, Fortolkning og Dialog
I religion understøttes områderne Livsfilosofi og Etik og kristendom og det er færdigheds- og vidensmålene livsfilosofi, etik og kristne udtryk, der kan arbejdes med.

Antal i afdelinger:

242 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
elevbog til tematisk analyse af romanen Intet Indholdsbeskrivelse: Undervisningsmateriale til analyse af romanen Intet af Janne Teller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Filosofi

Antikken og Sokrates

Platon

Aristoteles

Middelalderen og Augustin

Ibn Sina

Aquinas

Renæssancen og Machiavelli

Pico

Luther

Oplysningstiden og Descartes

Rousseau

Kant

Romantikken og Hegel

Grundtvig

Kierkegaard

Moderne tid og Nietzsche

Løgstrup

Beauvoir

Postmoderne tid og Lyotard

Bourdieau

Foucault

Materialet henvender sig til mellemtrinnet, men kan også bruges i udskolingen. Det egner sig til selvstændig læsning og er velegnet til en præsentation af filosoffer og filosofi gennem tiderne. Materialet kan bruges som baggrundsstof til at få eleverne til selv at filosofere. Der findes opgaver på nettet med fokus på faglig læsning til materialet.

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på seriens hjemmeside

Antal i afdelinger:

80 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

2 stk. i Informationssamlingen

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

1 stk. i Ressourcecenter Slagelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Indeholder: Filosofi Antikken og Sokrates Platon Aristoteles Middelalderen og Augustin Ibn Sina Aquinas Renæssancen og Machiavelli Pico Luther Oplysningstiden og Descartes Rousseau Kant Romantikken og Hegel Grundtvig Kierkegaard Moderne tid og Nietzsche Løgstrup Beauvoir Postmoderne tid og Lyotard Bourdieau Foucault Materialet henvender sig til mellemtrinnet, men kan også bruges i udskolingen.

# data[].attributes.body
På denne side kan du finde aktuelle emner og baggrundstekster om etik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Etiske spørgsmål og dilemmaer i kontekst. Med etik.dk sætter Kristeligt Dagblad fokus på at give debatten om etik et fundament. Etik.dk er Kristeligt Dagblads bud på en træningsbane for det etiske navigationsudstyr, vi alle er udstyret med. På etik.dk finder brugeren vedkommende og journalistisk gennemarbejdede artikler om etik, formidlet i et format, der giver overblik og indsigt.

# data[].attributes.body
Gå på opdagelse i rådets interaktive undervisningstilbud.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi rådgiver og skaber vi debat om nye bio- og genteknologier, der berører menneskers liv, vores natur, miljø og fødevarer. Vi tager også stilling til etiske spørgsmål, der har at gøre med vores sundhedsvæsen.

# data[].attributes.body
Materialekasse CFU Absalon ev. tværfagligt med billedkunst

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Indeholder plancher, bøger, inspirationsmateriale til værkstedsaktiviteter, lyskæde, æsker og diverse engle til inspiration og udstilling.

Antal i afdelinger:

2 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Indeholder plancher, bøger, inspirationsmateriale til værkstedsaktiviteter, lyskæde, æsker og diverse engle til inspiration og udstilling. Antal i afdelinger: 2 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Billedbog. And møder Døden, og får ham som følgesvend. Døden er faktisk rigtig venlig. And hjælper Døden, da han fryser, og Døden hjælper And i den allersidste kulde.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Nærmest et litterært kunstværk med en blød, rå streg, sarte farver og enkelt i sit sproglige udtryk. Døden er den barmhjertige tilstand, der gør en ende på ulykken og er ikke årsagen til den. Det er livsfilosofi udtrykt på et højt, kunstnerisk plan, hvor den filosofiske og eftertænksomme tilgang er sat over den dramatiske og følelsesstyrede måde at forholde sig til døden på. And frygter det værste, men døden viser sig derimod at være både pålidelig, tålmodig og kærlig, om end den kommer uventet. Ands forhold til Døden udvikler sig fra mistænksomt til fortroligt, og hun når at blive tryg ved Døden, inden kulden slår hende ihjel. Budskabet er smukt og fortrøstningsfuldt. Relevant for enhver, der bekymrer sig lidt om livet og døden. der kan arbejdes med komposition, tekst-billeder, tema, og sprog i dansk. Titlen også velegnet til filosofi- og kristendomsundervisningen.

Antal i afdelinger:

186 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

1 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Billedbog. And møder Døden, og får ham som følgesvend. Døden er faktisk rigtig venlig. And hjælper Døden, da han fryser, og Døden hjælper And i den allersidste kulde. Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Nærmest et litterært kunstværk med en blød, rå streg, sarte farver og enkelt i sit sproglige udtryk.

# data[].attributes.body
Filmcentralen

# data[].attributes.attachment_link.title
| Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Claus Bohm: Hvad er en filosof? Hvordan ser han ud? Hvad tænker han? Hvordan siger han det? Denne film handler om fire originale, danske tænkere i vor tid: Ole Fogh Kirkeby, Villy Sørensen, Hans...

# data[].attributes.headline
Filosofipatruljen - materialer og information

# data[].attributes.subject
Filosofipatruljen - materialer og information

# data[].attributes.body
Delvist gratis

# data[].attributes.attachment_link.title
Filosofipatruljen - Ta' børns sjove spørgsmål alvorligt! Filosofi med børn

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn undrer sig og tænker mere end vi tror. Hvis børnene får mulighed for at tale med hinanden om de store spørgsmål i livet - i en filosofisk samtale - bliver de både dygtigere, gladere og mere omsorgsfulde mennesker.

# data[].attributes.body
Fagbog udgivet af Jyllandsposten. Sammenligning af religionerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Troens Træ - Viden (JP) - Jyllands-Posten

# data[].attributes.body
Indefra perspektiv på sekten. Vejledning henvendt til 7.-9.klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Dansk dokumentarserie. Som medlem af Faderhuset var Jerry Jensen klar til at dø som Guds soldat på Jorden i kampen mod de gudløse. I dette program åbner han døren til sit hemmelige liv i Faderhuset og fortæller om profetiske evner og tvangsægteskaber. Og om at tilgive fortidens spøgelser.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod faget kristendomskundskab i 7.-9. klasse. Faderhuset blev en kendt sekt i forbindelse med nedrivningen af Ungdomshuset i 2007, da sekten Faderhuset havde købt bygningen, hvor Ungdomshuset lå i. Denne pædagogiske vejledning sætter fokus på, hvad en sekt er, hvad et par af medlemmerne fandt så tiltækkende ved Faderhuset, og hvorfor det er så svært at komme ud af en sekt igen.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk dokumentarserie. Som medlem af Faderhuset var Jerry Jensen klar til at dø som Guds soldat på Jorden i kampen mod de gudløse. I dette program åbner han døren til sit hemmelige liv i Faderhuset og fortæller om profetiske evner og tvangsægteskaber. Og om at tilgive fortidens spøgelser.

# data[].attributes.body
Debat i deadline. Hvad er en religion?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Hovedemner: Status på superligaen og på, hvor tæt fodbold nogle gange kommer på polyteistisk religion. Debat mellem Flemming Rose og Ahmed Akkari, der i 2006 stod allerforrest på hver sin front i Muhammedkrisen.

Er fodbold en religion? Se tv-udsendelsen som igangsætter til at arbejde med problemstillingen: Er fodbold en religion? Inddrag Ninian Smarts model med 'de syv dimensioner' i en religion.Søg i Google på orderne "fodbold" og "religion" og find flere eksempler/cases på, at fodbold defineres som en religion.

Klassetrin:
Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Hovedemner: Status på superligaen og på, hvor tæt fodbold nogle gange kommer på polyteistisk religion. Debat mellem Flemming Rose og Ahmed Akkari, der i 2006 stod allerforrest på hver sin front i Muhammedkrisen. Er fodbold en religion? Se tv-udsendelsen som igangsætter til at arbejde med problemstillingen: Er fodbold en religion?

# data[].attributes.body
Konkrete aktiviteter - også udeundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Læreren laver en bunke med bibelske fortællinger, eller klipper og bruger eksemplerne til ventre. Klassen går udenfor, og her leger I gæt og grimasser. Det kan fx være i hold tre mod tre, så der kan holdes god afstand.

# data[].attributes.body
Temaside på EMU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Materialet skal fremme selvstændige refleksioner og elevens alsidige udvikling. Sammenlignet med andre materialer er filosofiske aktiviteter mere åbne og leder ikke efter bestemte svar. Det er derfor vigtigt at læse vejledningen igennem og sætte sig ind i aktiviteternes specielle format.

2. Hovedparten af aktiviteterne kræver kun ganske lidt forberedelse, men tjek inden lektionen, at du har de nødvendige materialer (forefindes typisk på skolen og/eller på internettet), og læs evt. kildetekster, elevark eller historier igennem.

3. Det er vigtigt at inkludere eleverne i processen omkring aktiviteten, fx ift. hvordan eleverne skal præsentere deres refleksioner, eller hvilket evalueringsformat I bruger, hvis I ønsker evaluering.

4. Vær ikke bange for at gøre materialet til dit eget ved at tilpasse det til netop dit formål - det er fleksibelt og kan bruges til både understøttende undervisning, i fagene og til tværgående temaer.

Syddansk Universitet

April 2020

Det kan være en udfordring at lave gode aktiviteter for de elever, der ikke går til konfirmationsforberedelse, når konfirmationsforberedelsen er placeret i skoletiden. Inspirationsmaterialets design sigter derfor mod at tage højde for de specielle omstændigheder, krav og udfordringer som denne situation giver.

Inspirationsmaterialet søger at løse opgaven både gennem undervisningens organisering og gennem valg af indhold. Af hensyn til planlægningen på skolen rummer det således aktiviteter nok til at kunne passe til mindst 50 lektioner uanset antallet af elever, og der er lagt vægt på, at materialerne er nemt tilgængelige og lette at overskue. De er også designet, så de er fleksible, ikke er forberedelsestunge og ikke forudsætter en bestemt faglighed.

Siden 2019 har det været muligt for skoler at benytte understøttende undervisning til konfirmationsforberedelse. Derfor er der behov for at støtte skolerne i at leve op til de krav, der stilles til understøttende undervisning generelt og til den særlige undervisningssituation, som opstår når klassen deles op.

Materialet imødekommer en række praktiske forhold: Det er fx meget forskelligt, hvor mange elever i en klasse der vælger ikke at deltage i konfirmationsforberedelse - i nogle klasser kan det være få, der sidder tilbage, mens det i andre omvendt kun er få, der er væk. Det er også meget forskelligt, hvem skolerne allokerer til at varetage undervisningen. Som underviser er det vigtigt, at man ikke nødvendigvis skal have en særlig faglig baggrund eller lang forberedelsestid for at kunne stå for aktiviteterne med eleverne. Desuden er det vigtigt at kunne tilbyde noget, der på den ene side er relevant og engagerende for eleverne, men på den anden side ikke er et problem, hvis den øvrige klasse må undvære det.

Andre hensyn er mere didaktisk betingede. Det er et krav i Folkeskoleloven (§ 16), at understøttende undervisning enten skal have direkte sammenhæng med de øvrige fag og obligatoriske emner, eller skal sigte på "...at styrke elevernes læringsparathed, sociale kompetencer, alsidige udvikling, motivation og trivsel". Disse områder kan dog være didaktisk vanskelige at arbejde med, særligt løsrevet fra fagligt indhold.

Indholdsmæssigt kan aktiviteterne bruges til både 7. og 8. klasse. Temaerne fokuserer på elevens alsidige udvikling i form af bl.a. etiske og eksistentielle spørgsmål, kritisk tænkning, samt æstetisk refleksion. Målet er ikke at understøtte specifikke kompetencer, men at give eleverne et rum for kritisk at undersøge og reflektere over deres perspektiver, livsmuligheder og værdier, sådan som det fx kendes fra den såkaldte "ikke-affirmative pædagogik" (Benner 2005). Her skal dannelsesopgaven ikke tænkes ud fra et bestemt, forud givet sæt af viden og værdier som overdrages, men gennem fx mødet med det det overraskende og anderledes føre til refleksion og læring.

Arbejdsformerne i aktiviteterne lægger af samme grund op til et autoritetsfrit læringsrum med undersøgende dialog, fællesskab, æstetisk refleksion og personlig stillingtagen. Ambitionen er, at eleverne vil opleve aktiviteterne som udfordrende og engagerende, og at aktiviteterne understøtter elevernes trivsel og oplevelse af at være en del af et socialt fællesskab.

Endelig er det vigtigt at bemærke, at materialerne ikke skal opfattes som "opskrifter", men at der er plads til tilpasninger, udviklinger og elevernes medbestemmelse. Afsnit 2 og 3 uddyber, hvordan dette kan håndteres i praksis, men de enkelte aktivitetsmanualer vil også rumme variationsforslag.

Da materialerne er udviklet til den understøttende undervisning, skal de bl.a. understøtte trivsel, motivation og elevens alsidige udvikling. Et centralt mål med aktiviteterne i inspirationsmaterialet er derfor, at eleverne oplever dem som meningsfulde og engagerende. En af vejene hertil er, at eleverne oplever at have medbestemmelse i forhold til, hvad de laver.

En helt central anbefaling er derfor, at eleverne inddrages så meget som muligt både i udvælgelse og organisering af aktiviteter og emner. I forhold til indhold vil det sige, at eleverne tages med på råd om hvilke temaer og undertemaer, de vil arbejde med, og i hvilken rækkefølge. Det kan i praksis gøres ved simpelthen at give dem den samlede oversigt over aktivitetstyper og emner og fx lade dem stemme eller skiftes til at vælge en aktivitet.

I forhold til arbejdsformer kan eleverne i flere tilfælde selv bestemme, hvordan de vil arbejde med stoffet. Det gælder fx om og hvorvidt, der skal være præsentationer i forbindelse med æstetiske refleksioner og projekter, og hvordan de i så fald skal være. De har også mulighed for at bestemme, om de vil arbejde individuelt eller sammen, og om de ønsker at underviseren skal indgå i workshopaktiviteter eller ej.

Der kan dog selvfølgelig være praktiske rammer, som indsnævrer mulighederne for, hvilke aktiviteter der kan lade sig gøre. Hvis der fx er meget få elever, eller hvis underviseren ikke har forberedelsestid, kan tavleundervisning fx være en udfordring. Der kan også være geografiske begrænsninger, der fx gør, at et besøg på museum eller et folkebibliotek ikke er realistisk, eller der kan være materialer som fx bestemte film eller spil, som eleverne ikke kan få adgang til.

Uanset de konkrete muligheder og vilkår for undervisningen er der altid et beslutningsrum for eleverne. Og der kan derfor også ofte være en værdi i i sig selv at forholde sig til dette beslutningsrum. Vi opfordrer derfor til at underviseren griber lejligheden til - sammen med eleverne - at reflektere over skolen, dens relation til eleverne og til dens rolle i samfundet.

Hvis det er muligt, kan det også være en god idé at inddrage eleverne i overvejelser om, hvorvidt de kunne indgå i nye læringsfællesskaber. Fx kunne man på skolen overveje, om det kan lade sig gøre at samle elever på tværs af klasser, eller man kan undersøge muligheden for, at aktiviteter kan foregå i samarbejde mellem forskellige skoler (fx på én skole, på et bibliotek eller et museum). Ofte er de elever, der går til konfirmationsforberedelse, tilsvarende samlet til aktiviteter på tværs af skoler. Klassernes øvrige elever vil således have tid til de aktuelle forløb på samme tid på tværs af skolerne.

For at leve op til de praktiske og didaktiske rammer er inspirationsmaterialerne fordelt på fem forskellige typer af aktiviteter, som den undervisningsansvarlige kan plukke fra for at sammensætte et forløb i klassen. De fem overordnede typer er:

Tavleundervinsing

Filosofiske dialoger faciliteret af lærer/anden voksen

Æstetiske refleksioner

Undersøgende workshops på skolen

Feltarbejde og mini-projekter

Inden for disse fem kategorier findes en række aktiviteter, som man kan vælge imellem. I første omgang er inspirationsmaterialet organiseret efter aktivitetstype, fordi dette vil være den mest praktiske indgang for den undervisningsansvarlige. De fem typer af aktiviteter adskiller sig nemlig på en række punkter:

Vejledningerne til de enkelte, konkrete aktiviteter indeholder instruktion og information til underviseren. Her følger korte beskrivelser af de fem typer aktiviteter, som vejledningerne falder inden for.

Disse aktiviteter falder inden for klassisk klasserumsundervisning og består typisk af en kombination af tavleundervisning (eller tilsvarende fagligt oplæg ved lærer eller anden underviser) og elevarbejde i grupper eller individuelt.

Tavleundervisning egner sig særligt til at præsentere eleverne for nye eller vanskelige emner. Det kan fx være oversigter over etiske temaer, argumentationsteori eller introduktion til religionsfilosofi. Aktiviteten forudsætter således i nogle tilfælde faglig forberedelse fra læreren og vil pga. undervisningsformen være bedst egnet til lidt større grupper af elever.

Materialerne til disse aktiviteter vil typisk bestå af fagligt oversigtsmateriale til underviser og/eller elever og øvelsesopgaver til eleverne. Udvalgte materialer er designet så de har form af præsentationer der kan afvikles som slides. I dette tilfælde er der ingen særlig forberede, idet materialet gennemgås i fællesskab i klassen.

Didaktisk adskiller disse aktiviteter sig ikke fra sædvanlig undervisning, så anbefalingen er, at den, der har klassen, blot gør, som han eller hun ellers ville have gjort. Det gælder dog ikke for de materialer der har form af fælles slides som man læser igennem i fællesskab - her er underviserens rolle at være undersøgende sammen med eleverne (præsentationerne indeholder dog noter med forslag til lærerens styring af aktiviteterne).

Filosofisk dialog er en praksisform, som fx kendes fra filosofi med børn, og som består i gruppesamtaler om reelt åbne spørgsmål. Der er flere måder at gennemføre dialogerne på, men materialerne her lægger sig op ad en tilgang med en fast grundform (Worley 2019). Her indledes den filosofiske dialog typisk med en kort historie, nogle genstande eller andet der kan sætte tanker i gang. Herefter indleder facilitator dialogen med et spørgsmål, der sætter gang i samtalen. Dialogen veksler herefter mellem makker-samtaler og plenumsamtaler.

Denne undervisningsform egner sig særligt til at engagere eleverne i abstrakte, men motiverende filosofiske spørgsmål om viden, værdier og verdensbilleder. Aktiviteten kræver træning at stå for, og da den fungerer bedst, når der er mange og forskellige opfattelser i rummet, er den bedst egnet til større grupper af elever (12-20). Har man ikke en vis erfaring med at facilitere, kan det være vanskeligt at gennemføre med færre end 6 elever.

Materialerne til de filosofiske dialoger rummer altid en dialogmanual, men kan også kræve, at underviseren medbringer en kort tekst, nogle genstande eller andet (er specificeret i hver enkelt vejledning). Desuden anbefales underviseren at medbringe en bold eller andet, der kan bruges til at rammesætte dialogen.

Didaktisk kræver de filosofiske dialoger, at underviseren kan indtage rollen som facilitator frem for traditionel underviser. Opgaven for en facilitator består i at få elevernes dialog til at flyde lettere uden selv at være deltager i den. I den filosofiske dialog er processen vigtigere end resultatet. Det er således ikke et mål i sig selv, at samtalen skal "nå igennem" alle spørgsmålene i dialog-vejledningen, eller at man når til en bestemt konklusion. Det afgørende er, om processens fx har høj grad af engagement, god kvalitet i samtalens ideer og begrundelser, og at deltagerne lytter til hinanden.

Det er en stor fordel, hvis deltagerne kan placeres, så alle kan se og høre hinanden (fx i en åben cirkel), og hvis facilitatoren håndhæver klare regler for, hvordan samtalen skal foregå. Det er også vigtigt for kvaliteten, at facilitatoren er bevidst om sin spørgeteknik og gerne sørger for at forankre samtalens hovedtema i et fælles tredje (ved hjælp af ankerspørgsmålene i vejledningen). Dette kan ligeledes gøres ved at stille opfølgende spørgsmål, der inviterer deltagerne til at begrunde og forklare deres ideer og til at forholde sig til de andres.

Hvis man ikke i forvejen har meget træning i at facilitere filosofisk dialog med elever, bør man læse Introduktion til at stå for filosofiske dialoger, inden man kaster sig ud i det. Denne introduktion rummer også nærmere forklaring på elementerne i lærermanualerne til de filosofiske dialoger.

Denne aktivitetsform lægger op til elevernes selvstændige arbejde. Med udgangspunkt i et æstetisk værk (litterært, musikalsk eller andet) reflekterer eleven (alene eller sammen med andre) over oplevelsen af værket, dets udtryk og dets indhold. Indholdet kan i princippet være hvad som helst, men kunne fx berøre temaer som døden, virkelighedsopfattelser eller identitet. Underviseren kan vælge at supplere refleksionerne med en opsamlende præsentation eller aktivitet.

De æstetiske refleksioner egner sig særligt til elevens selvstændige refleksion og fordybelse. Aktiviteten kan evt. foregå andre steder end på skolen, fx på et folkebibliotek, i byrummet eller på et museum, og kan fungere som en individuel eller fælles aktivitet to-og-to eller i små grupper. Elever i en klasse behøver ikke nødvendigvis at arbejde med samme aktivitet samtidig.

Materialerne til aktiviteterne består af et æstetisk værk (enten vedlagt, linket til eller beskrevet) samt et elevark, som enten kan printes eller gives til eleverne elektronisk. Det er vigtigt, at underviseren på forhånd sikrer sig, at der er adgang til materialet, hvis der fx er tale om film (forskellige kommuner har forskellige aftaler), eller undersøger på forhånd, om det skal bestilles fra biblioteket.

Didaktisk er de æstetiske refleksionsaktiviteter særlige ved, at underviseren kun behøver at have en lille rolle og skal være opmærksom på at give plads til elevens oplevelse af og selvstændige arbejde med værkerne. Da aktiviteternes karakter adskiller sig fra den typiske skoleopgave, kan der dog være behov for, at underviseren tydeliggør dette over for eleverne. Fx er det vigtigt, at refleksionsspørgsmålene ikke skal forstås (eller besvares) på én bestemt måde.

Undersøgende workshops er en samlebetegnelse for aktiviteter, hvor eleverne med udgangspunkt i et spil, en lille opgave eller tilsvarende samarbejder om at undersøge emner som fx demokrati, kontroversielle emner eller moralske dilemmaer. Underviseren kan vælge enten at have en tilbagetrukket rolle eller at indgå som ligeværdig part i aktiviteten.

Disse aktiviteter er særligt egnede til at skabe engagement, se forskellige perspektiver og træne diskussion og kritisk tænkning. Aktiviteterne er udvalgt, så de passer til mindre grupper (anbefalet antal er angivet i de enkelte lærervejledninger), men der vil typiske være mulighed for, at flere grupper kan lave samme aktivitet (eller forskellige aktiviteter) parallelt.

Materialerne til de undersøgende workshop-aktiviteter består i en lærervejledning og i nogle tilfælde også af elevark og/eller spil eller andet. Det er derfor vigtigt at underviseren undersøger inden, hvad der er behov for (information om dette fremgår af den enkelte vejledning).

Didaktisk er underviserens opgave i forbindelse med de undersøgende workshops primært at sikre sig, at grupperne forstår opgaven og kommer godt i gang. Workshopaktiviteterne kan være en god lejlighed for en underviser til at afprøve et ligeværdigt læringsrum med eleverne, fx hvis aktiviteten består i et spil. Man skal dog være opmærksom på, at autoritetsrollen kan virke markant, hvis der kun er ganske få elever i klassen, og i de tilfælde kan det være bedre med en tilbagetrukket position.

Disse aktiviteter er designet, så de inddrager fx byrummet i elevernes læring. De vil således typisk foregå uden for skolen, uden underviser, og vil kræve en vis selvstændighed fra elevernes side. De kan dog med fordel kombineres med aktiviteter i form af undervisning eller oplæg ved lærer. Indholdet er meget varierende, men kan fx dreje sig om FN's Verdensmål, om adfærdsregulering og værdier i det offentlige rum, eller digital etik.

Aktiviteterne er særligt egnede til at koble teoretiske refleksioner med praktiske erfaringer. De indeholder også stor mulighed for, at eleverne selv kan præge opgaver og evt. afrapportering, hvilket kan understøtte oplevelsen af ejerskab og motivation. Eleverne kan arbejde både selvstændigt og i grupper efter aftale.

Materialerne til feltarbejde og mini-projekter består af en lærervejledning og et elevark. Det kan anbefales at sørge for, at eleverne har et print af deres materialer, så de kan have det med sig. Til nogle opgaver vil de også have brug for fx spørgeskemaer eller en mobiltelefon eller andet til at tage billeder med. Underviseren skal derfor sikre sig, at dette er muligt (oplysningerne vil fremgå af lærervejledningen).

Didaktisk er underviseropgaven for disse aktiviteter primært fokuseret på at sikre, at eleverne har forstået opgaven (både mht. indhold og arbejdsform), og at der er klare aftaler om, hvad de skal og ikke skal (fx hvor de må befinde sig, hvornår de skal være tilbage, samt generelle regler for opførsel). Underviseren skal også beslutte sammen med eleverne, hvilken form afrapporteringen (hvis der skal være én) skal have.

Dette afsnit rummer ideer og anbefalinger til inspirationsmaterialernes anvendelse. De er udviklet særligt til brug for aktiviteter i understøttende undervisning for elever, der ikke går til konfirmationsforberedelse, men de er også velegnede som supplement til andre undervisningsaktiviteter - ikke kun i understøttende undervisning, men også i fag som samfundsfag, dansk, billedkunst eller kristendomskundskab.

Desuden er det værd at være opmærksom på, at inspirationsmaterialerne netop skal fungere til inspiration, men kan varieres, udvides og tilpasses på mange måder. Nedenfor er der eksempler på hvordan dette kan ske, ligesom der er en række generelle forslag til evalueringsmåder.

De letteste aktiviteter at udvikle, variere og tilpasse er nok de æstetiske refleksioner, fordi den første og sidste del af elevarkets refleksionsspørgsmål er generiske. I praksis betyder det, at man med udgangspunkt i disse dele hurtigt kan designe nye aktiviteter til andre æstetiske værker - man skal blot vælge et værk og så formulere nogle specifikke refleksionsspørgsmål til elevens oplevelse af det og refleksioner over temaet. Husk blot, at det ikke skal være faglige spørgsmål eller "tjek-spørgsmål" (om fx handling, genre, eller historisk baggrund), men reelt åbne spørgsmål, som med udgangspunkt i elevens æstetiske oplevelse inviterer til selvstændig refleksion, fordi svarene ikke er givne på forhånd.

Mange af aktiviteterne under feltarbejde og mini-projekter også forholdsvis lette at variere. Fx kan formatet fra interviews eller "foto-jagt i byrummet" anvendes på nye områder, og en del af aktiviteterne vil også kunne omlægges til online-projekter i form af surveys eller hjemmeside-analyser. Det er dog vigtigt i designet af nye opgaver at have målene med aktiviteterne for øje - i stedet for klassiske faglige mål fra fx samfundsfag eller kristendomskundskab, skal aktiviteterne understøtte ting som elevernes engagement og alsidige udvikling.

Der vil også være mange muligheder for at supplere de mere klassiske undervisningsformater ( tavleundervinsing og undersøgende workshops) med andre temaer og undervisningsmaterialer. Her er udfordringen blot at tænke på ikke at "kannibalisere" andre fag ved at vælge noget, som eleverne i forvejen kan forventes at møde i fagene.

Til gengæld kan det ikke anbefales at designe egne filosofiske dialoger, medmindre man er trænet inden for området. Der er nemlig mange faldgruber i både design og gennemførelse af filosofisk dialog, og man risikerer meget nemt at formulere uhensigtsmæssige spørgsmål, som fx er ledende, indholdsmæssigt lukkede eller for personlige. Der findes dog en lang række dialogmaterialer tilgængelige i både bogform og online. De bedste er ganske vist på engelsk, men de er nemme at oversætte. Se mere i vejledningen der ledsager samlingen af dialogmanualer her.

Et centralt mål med aktiviteterne er, at de skal engagere eleven og understøtte elevernes alsidige udvikling og filosofisk og kritisk tænkning. Da der her primært er fokus på oplevelse, motivation og fordybelse, kan man overveje, om det er bedst at undlade en evaluering. Og i hvert fald bør en eventuel evaluering ikke fokusere på tilegnelse af en specifik faglig viden eller bestemte kompetencer, men derimod på elevernes oplevelse af og refleksion over aktiviteterne og over arbejdet med dem.

Hvis aktiviteten indgår i et længere forløb med andre aktiviteter fra pakken, kan det være en idé at lade eleven føre en slags logbog over forløbet. Dette vil bl.a. kunne gøre det lettere at vurdere, hvilke typer af aktiviteter og emner eleven oplever som mest motiverende og mest udfordrende. I praksis kan logbogen organiseres som en mappe med materialer fra forløbet samt evalueringsark.

Man behøver ikke at vælge samme fremgangsmåde hver gang, men der bør være en samlet plan for forløbet, uanset om man varierer eller ej. I det følgende gives 5 forslag til hvordan eleven kan støttes i sine refleksioner over aktiviteter og forløbet som helhed. Forslagene er alene ment som inspiration og kan naturligvis varieres, suppleres og kombineres med andre tilgange (fx hvis eleverne gerne vil reflektere over, hvordan en aktivitet er gået, og hvad man ville gøre anderledes en anden gang, hvis fx et interview eller et projekt har vist sig at være en rigeligt stor mundfuld).

Evalueringsark: Der afsættes 10 minutter efter hver aktivitet til at udfylde et skema, hvor eleven reflekterer over og vurderer sin oplevelse af aktiviteten. Hvis arket deles med læreren, kan denne bruge det i sin videre planlægning, men arkene kan også blot lægges i elevens logbog, hvis eleven ikke har lyst til at dele det.

Spørgeguide til mundtlig evaluering i klassen: Efter hver aktivitet afsættes tid i klassen til at underviseren faciliterer en mundtlig evaluering af aktiviteten ud fra en spørgeguide. Underviseren skal tydeliggøre for eleverne, at målet er at få eleverne til at dele deres oplevelse, og at evalueringen skal danne grundlag for afviklingen af fremtidige aktiviteter. Underviseren kan skrive stikord ned, som kan deles med eleverne og lægges i deres logbog. Giv gerne eleverne lejlighed til selv at tilføje personlige kommentarer.

Individuel fri refleksion: Eleven får 5 minutter efter aktiviteten til at reflektere over sin oplevelse ved at skrive nogle korte stikord og sætninger ned om, hvordan det har været at arbejde med aktiviteten. Eleven vælger selv, om fokus er på indhold, arbejdsform, inddragelse eller andet. Refleksionen lægges i logbogen - husk at skrive dato og aktiviteten på.

Peer-diskussion: Eleverne får 5-10 minutter efter aktiviteten til i par eller små grupper at reflektere over aktiviteten. De skriver nogle korte stikord og sætninger ned om, hvordan det har været at arbejde med aktiviteten. Eleverne vælger selv, om fokus er på indhold, arbejdsform, inddragelse eller andet. Refleksionen lægges i logbogen - husk at skrive dato og aktiviteten på.
Analyse af logbog
Hvis eleven har samlet aktiviteter, refleksioner og evalueringer i en logbog, kan forløbet afsluttes med, at der afsættes en lektion til, at eleven kigger sin logbog igennem og laver en samlet evaluering ud fra en analyseguide. Det aftales på forhånd i klassen, hvad denne evaluering skal bruges til, og hvem der skal have adgang til den.
Du finder ressourcer til evaluering her

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduktion - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Materialet skal fremme selvstændige refleksioner og elevens alsidige udvikling. Sammenlignet med andre materialer er filosofiske aktiviteter mere åbne og leder ikke efter bestemte svar. Det er derfor vigtigt at læse vejledningen igennem og sætte sig ind i aktiviteternes specielle format.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Både Bibelen og Koranen beskriver de sidste tider, hvor gud til sidst griber ind i verdens gang, og dommedag kommer. Men hvornår vil det ske? Vil det omfatte hele universet, eller er det afgrænset til en jordisk begivenhed? Og ikke mindst: Kommer mennesker for en dommer og dømmes efter deres handlinger, eller hvad er der i vente?

Denne udsendelse er en del af en serien "5 skarpe om...", som behandler religioner og religiøse begreber. Nogle af udsendelserne behandler religionerne på overordnet plan, eller religiøse personer, men denne udsendelse er én ud af 4, der behandler kristne begreber fra forskellige kristne trosretningers perspektiv. Man kan vælge at tage en enkelt udsendelse ud og arbejde med det pågældende tema særskilt, eller se flere af udsendelserne og arbejde med kristendommen i mere generelle udviklingstermer. Til udsendelsen er udarbejdet en pædagogisk vejledning, som tager udgangspunkt i den specifikke tematik.

Kristendom og Religion i 7.- 10. klasse

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Både Bibelen og Koranen beskriver de sidste tider, hvor gud til sidst griber ind i verdens gang, og dommedag kommer. Men hvornår vil det ske? Vil det omfatte hele universet, eller er det afgrænset til en jordisk begivenhed? Og ikke mindst: Kommer mennesker for en dommer og dømmes efter deres handlinger, eller hvad er der i vente?

# data[].attributes.body
Få inspiration til hvordan du kan bruge Folkekirken i din undervisningen. Siden rummer er også en ressource til din undervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Når det sidste åndedrag er draget, har mennesker til alle tider spekuleret på, hvad der så er i vente. Men hvad er døden? Hvorfor frygter vi døden? Hvordan oplevede vi døden før vi blev kristne? Hvad er forskellen på en kristen og en østlig opfattelse af døden? Hvordan oplever vi døden i dag? Der stilles i tv-udsendelsen skarp på følgende fem områder: 1.Da mennesket fik dødsangst, 2. Nordisk død, 3. Østlig død, 4. Kristen død, 5.Moderne død.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod faget kristendomskundskab i 8.-10. klasse. Det er muligt med denne tv-udsendelse at arbejde med døden på tværs af religioner og livsopfattelser med udgangspunkt i følgende temaer: Da mennesket fik dødsangst, nordisk død, østlig død, kristen død og moderne død. Der kan arbejdes med én fælles problemstilling - belyst ud fra forskellige livsopfattelser. Fx hvordan oplever vi døden? Og på hvilken måde er der sammenhæng mellem vores opfattelse af døden, vores religion og det samfund vi lever i? Tv-udsendelsen kan anvendes som en fælles opstart på emnet, hvor eleverne efterfølgende kan arbejde i mindre grupper med selvvalgte problemstillinger og kilder.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Når det sidste åndedrag er draget, har mennesker til alle tider spekuleret på, hvad der så er i vente. Men hvad er døden? Hvorfor frygter vi døden? Hvordan oplevede vi døden før vi blev kristne? Hvad er forskellen på en kristen og en østlig opfattelse af døden? Hvordan oplever vi døden i dag?

# data[].attributes.body
På filmcentralen kan du finde mange relevante kortfilm til kristendomsundervisningen. Både til indskolingen, på mellemtrinnet og i udskolingen. Der findes enundervisningsvejledninger til mange af filmene.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
| Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug menuen i venstre side til at filtrere i resultaterne

# data[].attributes.body
Indskoling. Vejledningen lægger op til et tværfagligt forløb med dansk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
En engel falder ned fra himlen. Hendes vinger kan ikke bære hende, fordi de krymper hver gang, hun gør noget dumt mod andre. En dag kommer hun til et cirkus, hvor kanonkongen forsøger at hjælpe hende med at flyve igen. Det lykkes først, da hun begynder at gøre gode gerninger.

Vejledningen præsenterer ideer til, hvordan man kan inddrage filmen "Ängeln" i et tværfagligt forløb i dansk og kristendomskundskab og målgruppen er 0.-3. klasse. Vejledningen sætter fokus på det svenske sprog, men lægger også op til at eleverne selv producerer fortællinger. Der arbejdes med englens rolle i kristendommen og som vi kender engle fra de bibelske tekster
Filmen er en animationsfilm med en enkel og letforståelig handling. Den er fortalt i et langsomt tempo med en gennemgående fortællestemme på filmens lydside. Filmen egner sig til arbejdet med det område under Fælles Mål i faget dansk, der vedrører nabosprogsundervisningen, hvor den korte afgrænsede filmfortælling giver gode muligheder for, at der kan fokuseres på forskelle og ligheder på det svenske og danske sprog.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

# data[].attributes.attachment_link.description
En engel falder ned fra himlen. Hendes vinger kan ikke bære hende, fordi de krymper hver gang, hun gør noget dumt mod andre. En dag kommer hun til et cirkus, hvor kanonkongen forsøger at hjælpe hende med at flyve igen. Det lykkes først, da hun begynder at gøre gode gerninger.

# data[].attributes.headline
Inspiration til produkter med Skole Tube

# data[].attributes.subject
Inspiration til produkter med Skole Tube

# data[].attributes.body
Vælg fag og klassetrin

# data[].attributes.body
Uv. materiale til højtbegavede børn i kulturfagene. Primært udskolingen.

# data[].attributes.attachment_link.description
KULTUR+ er en omfattende undervisningspakke til overbygningens kulturfag med fokus på højtbegavede elever. Materialepakken giver en grundlæggende indføring i, hvordan højtbegavede børn tænker og reagerer i forskellige situationer, samt hvordan man identificerer dem. Materialet indeholder:

# data[].attributes.body
På denne side findes alt fra quiz'er, debatoplæg og baggrundstekster om kristendommen og dens traditioner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viden om kristendom, kirkehistorie, kirkeretninger, troens hovedpersoner og meget mere

# data[].attributes.body
Programrække udarbejdet med Bibelselskabet. Vejledning henvendt til 7.-9. klasser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Hør om Adam og Eva - og æblet, Kain og Abel, Moses, Peter, Zakæus, Jesus, Maria Magdalene og mange flere, når Tine Lindhardt i programrækken ""Bibelfortællinger"" fortæller nogle af de mest tankevækkende fortællinger fra Bibelen. Programrækken er produceret i samarbejde med Bibelselskabet, og i dette program fortæller Tine Lindhardt historien om "Den gældbundne tjener".

Den pædagogiske vejledning retter sig mod faget kristendomskundskab i 7.-10. klasse.

Hertil findes pædagogisk vejledning

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Hør om Adam og Eva - og æblet, Kain og Abel, Moses, Peter, Zakæus, Jesus, Maria Magdalene og mange flere, når Tine Lindhardt i programrækken ""Bibelfortællinger"" fortæller nogle af de mest tankevækkende fortællinger fra Bibelen. Programrækken er produceret i samarbejde med Bibelselskabet, og i dette program fortæller Tine Lindhardt historien om "Den gældbundne tjener".

# data[].attributes.body
Udskoling. Vejledning fra filmcentralen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Sara er som hele sin familie medlem af sekten Jehovas Vidner. Hun er oprigtig i sin tro, men så møder Sara den lidt ældre Teis, som ikke er troende. De forelsker sig i hinanden, og så står Sara over for et meget svært valg: Familien eller kærligheden?

Filmen egner sig til undervisningsforløb i dansk og kristendomskundskab, hvor fokus fx er på temaer om overgangen fra barn til voksen, opgør med forældreautoriteter samt forskellige trosretningers muligheder for, at det enkelte menneske kan tage et selvstændigt ansvar og træffe personlige valg.
Filmen er inddelt i kapitler, der knytter sig til et undervisningsmateriale udarbejdet til filmen af Gitte Rose. Kapitelinddelingen gengiver i kort form berettermodellen, som den fremstilles i materialet. Fokus er at give et overblik over Saras udviklingsproces fra at tro blindt på sin far og Jehovas lære til at tro på sig selv og kærligheden mellem mennesker.
Materialet er målrettet 7.-10. klassetrin i fagene kristendomskundskab og dansk. Materialet er gratis og kan downloades fra AVU mediers hjemmeside.
Under supplerende materialer er der et link til materialet.

Grundskolen: Gymnasiet: Dansk, Samfundsfag, Historie, Kristendom

Hent filmplakaten her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Sara er som hele sin familie medlem af sekten Jehovas Vidner. Hun er oprigtig i sin tro, men så møder Sara den lidt ældre Teis, som ikke er troende. De forelsker sig i hinanden, og så står Sara over for et meget svært valg: Familien eller kærligheden?

# data[].attributes.body
Folkekirkens Skoletjeneste Aalborg

# data[].attributes.body
Søg i CFUs omfattende samling af materialer til udlån. Kom også gerne med forslag til indkøb, hvis du ikke finder, det du søger.

# data[].attributes.attachment_link.description
På mitcfu.dk har vi minimeret brugen af cookies. Vi anvender kun nødvendige, tekniske cookies for, at vores hjemmeside kan fungere. mitCFU benytter så vidt muligt kun cookies, der slettes når du forlader siden (session).

# data[].attributes.body
DR Skole er en ressource af filmklip og opgaver med fokus på religion og højtider

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.body
Tekster, temaer, tidslinjer og meget mere til brug i kristendoms- og religionsundervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekster, temaer, tidslinjer og meget mere til brug i kristendoms- og religionsundervisningen

# data[].attributes.body
Denne side er undværlig ressource, når der skal arbejdes med bibelske tekster i undervisning. Her findes både kilder og opgaver.

# data[].attributes.attachment_link.title
De bibelske tekster i skolens undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med undervisningen i kristendomskundskab i Folkeskolen er, at eleverne erkender og forstår, at den religiøse dimension har betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og for dets forhold til andre

# data[].attributes.body
Mellemtrinnet. Vejledning fra filmcentralen til dansk og kristendomskunskab

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Wadjda er en nysgerrig pige på 10 år. Hun elsker amerikanske popsange, og hendes højeste ønske er en grøn cykel, som hun har set i en butik. Hun beslutter at stille op i skolens konkurrence om at citere Koranen for at vinde den store pengepræmie, så hun kan købe cyklen. Vil det lykkes Wadjda at slå de andre piger, og må hun i det hele taget cykle?

Udover at være en skøn fortælling er Den grønne cykel et fyldigt og indsigtsfuldt signalement af kultur og livsvilkår i Saudi Arabien - fortalt i øjenhøjde til danske piger og drenge på mellemtrinnet. Filmen er optaget i 2013 - et par år efter "det arabiske forår", men flere år før de igangværende reformer i Saudi Arabien. Filmen er beslægtet med - og inspireret af - Vittoria Sica's neorealistiske "Cykeltyven" fra 1948. Begge films centrale omdrejningspunkt er kampen for at få fat i en cykel. Pigen Wadjda på 10 år er enebarn, frisk og fyldt med gå-på-mod. Hun leger gerne med drenge, og udfordres af sin ven Abdullah til cykelløb. Men for det første må piger ikke gerne cykle, for det andet har hun ingen penge. Den grønne cykel er særdeles velegnet til at få gjort diskussioner om kønsroller, kulturforskelle og religionens betydning for hverdagslivet nærværende og forståelige for børn i aldersgruppen.
Tidligere programsat i Med Skolen i biografen og dermed udstyret med undervisningsmateriale på Filmcentralen.
Filmens officielle trailer kan ses nederst på siden.

Dansk, Kristendomskundskab 4.-7. klasse

Hent filmplakaten her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Wadjda er en nysgerrig pige på 10 år. Hun elsker amerikanske popsange, og hendes højeste ønske er en grøn cykel, som hun har set i en butik. Hun beslutter at stille op i skolens konkurrence om at citere Koranen for at vinde den store pengepræmie, så hun kan købe cyklen.

# data[].attributes.headline
Produkter og kulturteknikker til prøven i kulturfag

# data[].attributes.subject
Produkter og kulturteknikker til prøven i kulturfag

# data[].attributes.body
Forslag fra småP (gratis)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er en obligatorisk del af prøven at eleven skal udfærdige et produkt i de tre kulturfag historie, samfundsfag og kristendom. Under elevens fremlæggelse til prøven, skal produktet bruges til at besvare spørgsmålene i den opstillede problemstilling. Så selvom produktet ikke tæller direkte med i bedømmelsen, har det stor indflydelse på præstationen. Et godt produkt giver bedre muligheder for at klare sig godt til prøven.

Vi har flere aktiviteter på SmåP, hvor eleven får støtte til at skabe forskellige digitale produkter, der formidler det faglige stof på en effektiv måde, samtidig med at de fungerer som overbevisende medieprodukter.

Aktiviteter er vidt forskellige, så der skulle være noget for enhver smag. Både i aktiviteten og lærervejledningen kan man læse nærmere om det givne produkts formidlingsmæssige fordele, og hvilken type stof det bedst egner sig til at formidle.

Moodboard: Aktivitet - Vejledning

Nyhedsindslag i tv-avisen: Aktivitet - Vejledning

Plakat for en mærkesag: Aktivitet - Vejledning

Powtoon (præsentation eller film): Aktivitet - Vejledning

Radioreportage: Aktivitet - Vejledning

Aktiviteterne tager udgangspunkt i, at eleven allerede har fundet et emne og en problemstilling sammen med læreren. Hvis ikke dette er tilfældet, og man blot er ude på at træne produktudfærdigelsen, findes der på Trin 1 en generator, der giver indhold at arbejde ud fra.

Hvis din skole abonnerer på Gyldendals portaler i historie, samfundsfag eller religion til udskolingen, kan elever og lærere dér finde plakater og udførlig vejledning i hele prøveforløbet. De seks SmåP-aktiviteter er integreret i Gyldendals materiale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er en obligatorisk del af prøven at eleven skal udfærdige et produkt i de tre kulturfag historie, samfundsfag og kristendom. Under elevens fremlæggelse til prøven, skal produktet bruges til at besvare spørgsmålene i den opstillede problemstilling. Så selvom produktet ikke tæller direkte med i bedømmelsen, har det stor indflydelse på præstationen.

# data[].attributes.body
Temaside med inspiration

# data[].attributes.body
Gyldendal har udarbejdet en årsplaner til alle klassetrin tilpasset Fælles Mål 2014

# data[].attributes.attachment_link.title
Find din i-bog | Liv og religion | Gyldendals i-bøger

# data[].attributes.attachment_link.description
VELKOMMEN Find den i-bog du vil arbejde med ved at gå til 'DIN I-BOG'. Find ekstra ressourcer, årsplaner og prøveforberedende materiale ved at gå til 'LÆRER'. Læs mere om systemet og i-bøgerne her. Bestil prøveadgang eller køb bøgerne her.

# data[].attributes.headline
12 bibelhistorier til mundtlig fortælling

# data[].attributes.subject
12 bibelhistorier til mundtlig fortælling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historierne om Noa, om Josefs brødre og Jesu dåb er nogle af de bibelhistorier, der egner sig rigtigt godt til genfortælling for børn og voksne

Bibelens hovedpersoner og deres oplevelser har inspireret forfattere, malere og musikere siden dens tilblivelse. Og i dag kan vi spejle vores liv og hverdag i dens beretninger om snyd og misundelse, glæde og kærlighed, selv om der er tale om en ca. 2000 år gammel bog.

Mange bibelhistorier egner sig godt til fortælling og højtlæsning - helt i tråd med Bibelens tilblivelseshistorie. For Bibelens historier er blevet fortalt fra mund til mund, før de blev skrevet ned.

De fleste af os forbinder det at fortælle eller høre historier med noget hyggeligt. Men det er ikke forbeholdt børn tænk på, hvordan Karen Blixen tog sine voksne tilhørere med på fantastiske rejser i sine fortællinger.

Her er 12 vidunderlige og velkendte bibelfortællinger, som det er nemt at komme i gang med.

God fornøjelse!

Fortællingen om en mand, der bygger et stort skib med plads til to af alle dyr, så de kan blive reddet fra en stor oversvømmelse. Anledningen er lidt trist; Gud føler sig nødsaget til at straffe menneskenes dumheder med en stor oversvømmelse. Men heldigvis finder den retskafne mand Noa nåde for Guds øjne, så der er nogle mennesker og dyr, som overlever og kan starte forfra efter den store oversvømmelse. Den nye start indebærer en pagt mellem Gud og menneskeheden i Noas skikkelse; pagten bliver markeret ved at Gud sætter regnbuen på himlen. Historiens store hit er alle dyrene, som man som fortæller er fri til at vælge ud og give stemme. Glem ikke duen, som Noa sender ud for at kigge efter hvornår jorden er tør igen.

Her finder du fortællingen i Bibelen: 1. Mosebog 6,1 9,17.

Jakob er egentlig en slyngel, som ender med at blive en stor mand og få alverdens goder og blive stamfader til israelitterne. Historien begynder med at han snyder sin bror Esau, så vandet driver. Han udgiver sig for at være Esau og får tiltusket sig sin fars velsignelse. Herefter må han flygte til sin morbror Laban, der som navnet antyder snyder Jakob. Ikke desto mindre får den snedige Jakob succes og kan til sidst tage derfra med koner, børn og masser af kvæg. At Jakobs succes ikke skyldes ham selv, men Gud, bliver tydeligt undervejs, hvor Jakob flere gange ser Guds engle og endda i kamp med en af dem vinder Guds velsignelse og sit nye navn: Israel.

Her finder du fortællingen i Bibelen: 1. Mosebog 25,19 35,29 (med afbrydelser).

3. Josef og hans brødre
Josef er den af de 12 sønner, som Jakob holder mest af fordi han er den eneste søn, som Jakob har med Rakel, den kone som Jakob elsker højest. Som det så tit går, når en søn foretrækkes frem for de andre, bliver Josefs brødre misundelige og så sælger de Josef som slave til nogle fremmede, der tager ham med til Egypten. Da Gud er med Josef, har han lykken med sig, og han ender som rådgiver og drømmetyder for farao, den egyptiske konge. Da der udbryder hungersnød hjemme hos Josefs familie i Kanaans land, sender Jakob Josefs brødre af sted til Egypten for at skaffe korn; og ad forskellige omveje bliver Josef genforenet med sin familie, som han tager sig af.

Her finder du fortællingen i Bibelen: 1. Mosebog 37,1 50,26.

4. Jesu fødsel (Juleevangeliet)
Juleevangeliet får mere liv, hvis historien genfortælles, i stedet for at læses op. Og da de fleste af os har hørt det hver jul og måske også set det i krybbespil, er fortællingen nem at huske. Alt efter temperament kan man begynde med Maria og Josef på vej til Betlehem for at deltage i den store folketælling, eller man kan starte 9 måneder før, hvor englen Gabriel fortæller den unge Maria at hun skal føde Guds søn. Begge dele og resten af fortællingen om barnet i krybben og englene hos hyrderne på marken står hos evangelisten Lukas. Men hvis du vil have fortællingen om de vise mænd og den grusomme konge Herodes med, så må du til Matthæusevangeliet for at finde den.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Lukasevangeliet 2, 1-21 og Matthæusevangeliet 1, 18-2,23.

5. Den 12-årige Jesus i templet
Fortællingen om den 12-årige Jesus der bliver væk fra sin mor og far på en tur til Jerusalem, er nem at leve sig ind i både for store og små. Men i fortællingen er det ikke barnet der er blevet væk, der er ked af det; det er snarere hans forældre Maria og Josef, der er bange for hvad der er sket med ham. For Jesus er begyndt at forstå at han ikke kun har Josef til far, men også Gud og derfor finder Maria og Josef ham da også i templet hos Gud, hvor drengen overrasker alle med sin store indsigt i de hellige skrifter.

Fortællingen kan kombineres med den historie om det mistede får, som Jesus fortæller, da han er blevet voksen. Her forstår vi hvorfor Jesus ikke var bange som dreng; fordi Gud er som hyrden, der passer på hvert eneste af sine får og bliver ved med at lede efter dem, hvis de bliver væk, indtil alle fårene er hjemme i flokken under hans beskyttelse.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Lukasevangeliet 2, 41-52 (den 12-årige Jesus i templet) og 15, 4-7 (det mistede får).
Johannes Døberen er en mand der døber folk i Jordanfloden, for at Gud kan rense dem for deres synder. Nogle siger at Johannes var Jesus fætter det kan man måske for nemheds skyld bruge i fortællingen, så han har en naturlig plads i persongalleriet omkring Jesus. Da Jesus kommer for at blive døbt af Johannes, vil han først ikke gøre det, fordi han har en anelse om at Jesus er Guds søn (måske var Johannes med sin fætter i templet, da de var 12 år gamle?). Men Jesus insisterer, og da han bliver døbt, åbner himlen sig og Guds ånd daler ned over ham som en due, og dem der står omkring ham, hører en stemme fra himmelen der siger: "Det er min elskede søn, i ham har jeg fundet velbehag!"

Her finder du fortællingen i Bibelen: Matthæusevangeliet 3, 13-17.

7. Vandringen på søen
Jesus har lige bespist 5000 mænd foruden kvinder og børn med bare fem brød og to fisk, da han sender disciplene af sted i en båd, for at de skal sejle i forvejen over Genesareth sø. De skal bare tage af sted, så vil han følge efter, når han har sagt farvel til de mange mennesker. Båden har vinden og bølgerne imod sig, men disciplene kommer fremad. Så ser de pludselig at Jesus kommer gående ud til dem på vandet! De bliver bange og tror at det er et spøgelse. Peter er den mest modige og går ud på vandet til Jesus, men da han ser den stærke storm, kommer han i tvivl og begynder at synke og bliver reddet af Jesus. For ham var det selvfølgelig ikke noget spøgelse.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Matthæusevangeliet 14, 22-33.

8. Jesus gør Lazarus levende igen
Jesus har tre venner: Maria, Martha og Lazarus, som han besøgte ind imellem. En dag kommer der nogen og fortæller Jesus at Lazarus er meget syg og har brug for hans hjælp. Men Jesus har meget at gøre, så der går noget tid inden han kan komme. Og da han når frem, får han at vide at Lazarus allerede har ligget fire dage i graven! Så er gode råd dyre, skulle man tro han har svigtet sine venner, og Maria og Martha bebrejder ham at han ikke var der. Men det lykkes Jesus at gøre Lazarus levende igen. "Lazarus, kom herud!", råber han, og så kommer Lazarus ud af graven.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Lukasevangeliet 10, 38-42 og Johannesevangeliet 11, 1-44.

9. Den barmhjertige samaritaner
Den vel nok mest kendte lignelse er ikke kendt for ingenting. Den er en lettilgængelig illustration af næstekærlighed. En jødisk mand er på vej fra Jerusalem til Jeriko, da han bliver slået ned af nogle røvere, som tager hans ting og efterlader ham blødende på vejen. Heldigvis kommer en præst forbi men hov, han hjælper ikke! Så kommer en levit (vore dages kirketjener), men han går også bare forbi. Først da der kommer en samaritaner en fremmed, som jøderne normalt ikke ville have noget at gøre med får den sårede mand hjælp.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Lukasevangeliet 10, 25-37.

10. Den fortabte søn
En anden af de gode lignelser, som Jesus fortæller, er historien om manden, der har to sønner. Den ene søn beder om at få sin del af arven på forskud og rejser ud i verden og lever i sus og dus. Imens går den anden søn derhjemme og passer gården sammen med sin far. Så bliver der hungersnød i det land, hvor sønnen er rejst til, og det går ikke godt for ham, og han kommer hjem til sin far med halen mellem benene og spørger forsigtigt om han må blive en af faderens daglejere. Nej da, må han ej, for faren bliver så glad, så glad, for at se sin søn igen, og slagter fedekalven, så de kan fejre det. Den anden søn bliver misundelig men faren siger til ham: "Mit barn, du er altid hos mig, og alt mit er dit. Men nu burde vi feste og være glade, for din bror her var død, men er blevet levende igen, han var fortabt, men er blevet fundet."

Her finder du fortællingen i Bibelen: Lukasevangeliet 15, 11-32.

11. Påskefortællingen (Jesu lidelse, død og opstandelse)
Passions- eller lidelseshistorien kalder vi fortællingen om den sidste uge i Jesu liv. Umiddelbart er det et drabeligt tema, men drabelige temaer giver tit gode fortællinger og vi ved jo at historien slutter godt. Fortællingen falder nemt i tre dele fire, hvis man begynder allerede palmesøndag hvor Jesus rider ind i Jerusalem og bliver hyldet af den befolkning, der senere samme uge kræver ham korsfæstet.

1. Skærtorsdag har Jesus sin sidste aften sammen med disciplene. De spiser sammen (undtagen i Johannesevangeliet, hvor Jesus vasker disciplenes fødder i stedet for at bryde brødet og skænke vin), og det bliver tydeligt hvem af dem, der skal forråde ham. Alt skylden skal nu ikke hænge på Judas, også Peter forråder Jesus ved at fornægte ham tre gange inden hanen galer anden gang.

2. Langfredag bliver Jesus dømt og hængt op på korset, og siger forskellige berømte sidste ord (her kan fortælleren selv vælge hvilken evangelist han/hun vil følge) inden han udånder og templets forhæng flænges i to. Stor tomhed fylder de næste dage,

3. indtil kvinderne påskemorgen kommer ud til graven og finder den tom, bortset fra en engel, der fortæller dem, at Jesus er opstået fra de døde og at de skal se ham igen. Hvis man har lyst kan man slutte påskefortællingen med beretningen om de to disciple der møder Jesus på vej til Emmaus.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Matthæusevangeliet 26,17-slut, Markusevangeliet 14,12-slut, Lukasevangeliet 22,7-slut og Johannesevangeliet 13,1-slut.

12. Pinseberetningen (da Guds ånd kommer ned fra himlen)
Efter Jesus er taget op til Gud i himmelen, sker der noget mærkeligt da disciplene er samlet. Der kommer en lyd fra himlen, som af et kraftigt vindstød, og lyden fylder hele huset hvor de sidder. Og så kommer der tunger af ild og sætter sig på hver enkelt af dem. Det er ikke ubehageligt, de bliver ikke forbrændt, men det er ligesom at de bliver tændt af en hellig ild. Det er helligånden, der fylder dem, og så kan de pludselig tale alle mulige forskellige sprog. Da folk hører det, stimler de sammen og undrer sig for disciplene er jo ellers alle sammen fra det samme land og taler det samme sprog. Men den er god nok; nu kan de pludselig tale mange forskellige sprog, og så går de ud i hele verden og fortæller om Gud til alle folk.

Fortællingen kan kombineres med historien om babelstårnet; det tårn som menneskene prøver at bygge for at nå helt op til Gud, men som Gud ødelægger, fordi det ikke er godt for mennesker at være lige med Gud. Og samtidig sørger Gud for at alle menneskene ikke længere kan forstå hinanden, men taler forskellige sprog. Ser man de to fortællinger sammen, siger pinseberetningen det stik modsatte af babelstårnsfortællingen og viser et billede af Gud som en der forener mennesker, frem for at skille dem ad.

Her finder du fortællingen i Bibelen: Apostlenes Gerninger 2, 1-13 (pinsen) og 1 Mosebog 11, 1-9 (babelstårnet).

# data[].attributes.attachment_link.description
Historierne om Noa, om Josefs brødre og Jesu dåb er nogle af de bibelhistorier, der egner sig rigtigt godt til genfortælling for børn og voksne Bibelens hovedpersoner og deres oplevelser har inspireret forfattere, malere og musikere siden dens tilblivelse.

# data[].attributes.body
Udskoling. Evt. i samarbejde med dansk og samfundsfag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Præsten Ivan er en moderne, positivt tænkende mand, der ser det som sin opgave at hjælpe og støtte sine medmennesker. Det gælder ikke mindst dem, der er kommet i uføre. Han byder ny-nazisten Adam velkommen med åbne arme. Adam skal afsone 12 ugers samfundstjeneste og kommer ind i Ivans skrøbelige, verdensfjerne kollektiv, der i forvejen består af alkoholikeren Gunnar, den lidt enfoldige Sarah og tankstations-røveren Khalid.

Til brug for hhv. kristendomskundskabsundervisning og samfundsfag er lavet en kort pædagogisk vejledning, der giver elever mulighed for at se nærmere på udvalgte centrale steder i filmen. Med udgangspunkt i disse og andre kildehenvisninger kan man arbejde med udvalgte fagmål. Vejledningerne kan evt. anvendes eksemplarisk for elevers arbejde med kilder, fx i forhold til prøven i faget. Den pædagogiske vejledning er målrettet 9. klasse.
Filmen har også gode anvendelsesmuligheder i fx dansk, som henvisningen til undervisningsmaterialet hos Filmcentralen anviser.

Kristendomskundskab og samfundsfag. 9. kl

Dansk. 9.-10. kl. og gymnasiet

Hent filmplakaten her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Præsten Ivan er en moderne, positivt tænkende mand, der ser det som sin opgave at hjælpe og støtte sine medmennesker. Det gælder ikke mindst dem, der er kommet i uføre. Han byder ny-nazisten Adam velkommen med åbne arme.

# data[].attributes.headline
Arbejd med Skole Tube til prøven i kristendomskundskab

# data[].attributes.subject
Arbejd med Skole Tube til prøven i kristendomskundskab

# data[].attributes.body
Læs Fælles Mål og finde konkrete idéer til undervisningsforløb til aller klassetrin og komptenceområder

# data[].attributes.attachment_link.description
Emu præsenterer aktuel og praksisnær viden målrettet grundskolens undervisere, ledere og pædagogisk personale. Der findes materialer til inspiration og udvikling af både fagspecifik og almendidaktisk samt pædagogisk praksis.

# data[].attributes.body
Brug ét af de mange gratis materialer fra et af Danmarks mange skoletjenester:
https://www.skoletjenesten.dk
http://www.folkekirkensskoletjeneste.dk

# data[].attributes.body
http://luther2017.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Luther og Reformationsjubilæet 2017 fejres. Hvad mente Matin Luther? Læs om Martin Luthers 95 teser. Alt om Luther og reformationen.

# data[].attributes.body
Vil du gerne arbejde æstetisk med Bibelen? Tilpasset indskoling og mellemtrinnet. Vinder af Undervisningsmiddelprisen 2016