# data[].attributes.body
Hva motiverer deg og hva gleder du deg til mest med selve

utdannelsen du planlegger?

Hva motiverer  deg og hva gleder du deg mest til med

selve yrket du ønsker å utdanne deg til?

Lykke til med karrierevalgene deres!

# data[].attributes.headline
VIDEO: Hvordan fylle ut søknad på Samordna Opptak

# data[].attributes.subject
VIDEO: Hvordan fylle ut søknad på Samordna Opptak

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan fylle ut søknad på Samordna Opptak

# data[].attributes.headline
Ofte stilte spørsmål om opptak til høyere utdanning 

# data[].attributes.subject
Ofte stilte spørsmål om opptak til høyere utdanning 

# data[].attributes.body
https://www.samordnaopptak.no/info/om/sporsmal-og-svar/

# data[].attributes.headline
Universitet og høgskole - Viktige tidsfristar

# data[].attributes.subject
Universitet og høgskole - Viktige tidsfristar

# data[].attributes.body
https://www.samordnaopptak.no/info/tidsfrister/

# data[].attributes.body
Fra og med det året du fyller 20 år får du 2 alderspoeng for hvert år, hvis du har fullført og bestått videregående opplæring. Du kan ikke få mer enn 8 alderspoeng.

# data[].attributes.headline
Nav: Slik kan arbeidsmarkedet bli frem mot 2035

# data[].attributes.subject
Nav: Slik kan arbeidsmarkedet bli frem mot 2035

# data[].attributes.body
Folk må regne med å bytte jobb oftere enn før og lære hele livet. Flere kan bli stående varig utenfor arbeidsmarkedet. Det viser en ny analyse fra Nav, som ser på arbeidsmarkedet 15 år frem i tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Norge kan mangle arbeidskraft frem mot 2035

# data[].attributes.attachment_link.description
Norge kan i fram mot 2035 vente mangel på arbeidskraft, samtidig som flere kan havne varig utenfor arbeidslivet. Det viser en ny analyse fra Nav, som ser på trender og utviklingstrekk i arbeidsmarkedet 15 år frem i tid. Da kan Norge særlig mangle arbeidskraft innen yrkesfag og helsefag - som håndverkere, sykepleiere og helsefagarbeidere.

# data[].attributes.body
Lurer du på hva kan du bli med realfag?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hedvig var lei av å høre om klimakrisen uten å gjøre noe med den. Som bærekraftig ingeniør håper hun å gjøre verden litt mer bærekraftig.

# data[].attributes.headline
Hva trenger Norge? NHOs kompetansebarometer fra 2020

# data[].attributes.subject
Hva trenger Norge? NHOs kompetansebarometer fra 2020

# data[].attributes.headline
Forskjellen mellom universiteter, statlige høyskoler og vitenskapelig høyskoler 

# data[].attributes.subject
Forskjellen mellom universiteter, statlige høyskoler og vitenskapelig høyskoler 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ein akkreditert institusjon kan sjølv opprette studietilbod som ligg innafor ramma av fullmakta, utan å måtte søkje NOKUT om akkreditering.

I Noreg har vi tre hovudkategoriar av institusjonar som er akkrediterte for høgare utdanning: universitet, vitskaplege høgskular og høgskular.

Private institusjonar som ikkje er akkrediterte, men som har studietilbod akkreditert som høgare utdanning, kan kalle seg høgskule.

Universitet

Universitet har rett til å opprette studietilbod på alle nivå. (Lenkene går til institusjonane sine nettsider).

Vitskaplege høgskular

Har sjølvakkrediteringsrett for studium på alle nivå innanfor fagområda der dei har rett til å gi doktorgrad, i tillegg til på bachelorgradsnivå for alle fagområde. (Lenkene går til institusjonane sine nettsider).

Høgskular

Har sjølvakkrediteringsrett for studium på alle nivå innanfor fagområda der dei har rett til å gi doktorgrad, i tillegg til på bachelorgradsnivå for alle fagområde. (Lenkene går til institusjonane sine nettsider).

Høgskular med akkrediterte studietilbod

Høgskular som ikkje er akkreditert som institusjon må søkje NOKUT om akkreditering av studietilbod på alle nivå. (Lenkene går til institusjonane sine heimesider).

# data[].attributes.attachment_link.description
Ein akkreditert institusjon kan sjølv opprette studietilbod som ligg innafor ramma av fullmakta, utan å måtte søkje NOKUT om akkreditering. I Noreg har vi tre hovudkategoriar av institusjonar som er akkrediterte for høgare utdanning: universitet, vitskaplege høgskular og høgskular. Private institusjonar som ikkje er akkrediterte, men som har studietilbod akkreditert som høgare utdanning, kan kalle seg høgskule.

# data[].attributes.headline
Søknad til høyere utdanning finner du her

# data[].attributes.subject
Søknad til høyere utdanning finner du her

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik søkjer du studieplass - Samordna opptak

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er ulike tidsfristar, søknadar og rutiner for om du skal søkje fagskole eller universitet og høgskole. Korleis du skal søkje avheng derfor av kva for studium du skal søkje.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan jeg dekke kravet til praksis etter 23/5-regelen? 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan jeg dekke kravet til praksis etter 23/5-regelen? 

# data[].attributes.body
Ler mer https://www.samordnaopptak.no/info/opptak/opptak-uhg/generell-studiekompetanse/23-5-regelen/

# data[].attributes.headline
Oversikt over det norske utdanningssystemet på 20 ulike språk! 

# data[].attributes.subject
Oversikt over det norske utdanningssystemet på 20 ulike språk! 

# data[].attributes.body
https://utdanning.no/utdanningssystemet/#/

# data[].attributes.headline
Studier med spesielle opptakskrav innen realfag i tillegg til generell studiekompetanse, pr. november 2021

# data[].attributes.subject
Studier med spesielle opptakskrav innen realfag i tillegg til generell studiekompetanse, pr. november 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
Spesielle opptakskrav (oppdatert 29.11.2021) (1) (2)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Personality types

Understand others

In our free type descriptions you'll learn what really drives, inspires, and worries different personality types, helping you build more meaningful relationships.

# data[].attributes.attachment_link.title
Free personality test, type descriptions, relationship and career advice | 16Personalities

# data[].attributes.attachment_link.description
Personality types In our free type descriptions you'll learn what really drives, inspires, and worries different personality types, helping you build more meaningful relationships.

# data[].attributes.body
En fagskoleutdanning er offentlig godkjent yrkesrettet utdanning  på nivået over videregående opplæring.

Fagskoleutdanning vanligvis varer fra et halvt til to år (heltid).

# data[].attributes.attachment_link.description
informasjon om utdanning, karriere og yrke, oversikt over utdanningstilbudet i Norge

# data[].attributes.attachment_link.description
informasjon om utdanning, karriere og yrke, oversikt over utdanningstilbudet i Norge

# data[].attributes.attachment_link.title
Universitet og høgskole - Realfagspoeng - Samordna opptak

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan få realfagspoeng for realfag du har tatt i videregående opplæring.

# data[].attributes.body
NB! Du kan få inntil 4 poeng totalt for realfag og språk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du kan få språkpoeng for språkfag du har tatt i videregående opplæring.

Du kan få språkpoeng for fremmedspråk tatt som programfag. Du kan få inntil 4 språk- og realfagspoeng til sammen. Det er ikke mulig å få mer enn 1,5 språkpoeng for samme språk.

Du får ikke språkpoeng for fremmedspråk tatt som fellesfag. Du får heller ikke språkpoeng for engelsk eller skandinaviske språk.

Det er kun fag du har tatt i videregående opplæring som kan gi språkpoeng. Språkfag du har tatt i høyere utdanning, fagskoler, forkurs eller annet sted, får du ikke språkpoeng for, selv om det kan dekke spesielle opptakskrav.

Disse fagene gir språkpoeng

Gikk du på videregående før Kunnskapsløftet?

Reform 94

Endret struktur (ca. 1991/92 - 1996)

Tradisjonell struktur (ca. 1976 - 1991/92)

Tradisjonelt linjedelt gymnas (examen artium)

Har du tatt språkfag i tillegg til fagene som var obligatoriske i utdanningen din?

Har du tatt språkfag som gir språkpoeng eller dekker spesielle opptakskrav, skal karakteren du får i faget regnes med i karakterpoengene.

Hvis de språkfagene du har tatt ikke er nødvendig for å få generell studiekompetanse eller for å dekke spesielle opptakskrav, regnes de bare med dersom de gir deg en bedre poengsum. Karakterene du har fått i faget må regnes med for at du skal få språkpoeng.

# data[].attributes.attachment_link.title
Universitet og høgskole - Språkpoeng - Samordna opptak

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan få språkpoeng for språkfag du har tatt i videregående opplæring. Du kan få språkpoeng for fremmedspråk tatt som programfag. Du kan få inntil 4 språk- og realfagspoeng til sammen. Det er ikke mulig å få mer enn 1,5 språkpoeng for samme språk. Du får ikke språkpoeng for fremmedspråk tatt som fellesfag.

# data[].attributes.body
Skaperkraft: Henger sammen med kreativitet og mot til å eksperimentere. Evnen til kreativitet blir dårligere med alderen og må trenes på.
Informasjonskyndighet: Evne til å strukturere og ha en kritisk tilnærming til informasjon blir stadig viktigere.
Fordypningsevne: Evne og vilje til å jobbe forbi «kjedelighetspunktet» blir viktigere når vi utsettes for digitale distraksjoner.
Sosial kompetanse: Evne til empati kan vanskelig erstattes av maskiner og kunstig intelligens.

(Kilde: inFuture; Pew Research Center, 2015; Massachusetts Institute of Technology, 2018)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Det å spå fremtiden er en risikosport. Men det vi kan si med stor grad av sikkerhet er at digital kompetanse kommer til å være viktigere i fremtiden. Den raske teknologiske veksten og utviklingen innen kunstig intelligens de senere årene er et bevis på dette, sier Bjørn Heineman fra konsulentselskapet inFuture.

Selskapet har levert fremtidsanalyser til blant andre Kulturdepartementet, og Heineman har presentert analyser av fremtidens digitale kompetanse flere steder, også for karriereveiledere.

- Arbeidslivet har jo alltid stått overfor endringer. Det som er annerledes denne gangen er at alle nivåer av kompetanse er sårbare. Hver tredje jobb kan bli tatt over av teknologi i løpet av de neste 20 årene i yrker med både høye, middels og lave kompetansekrav. Derfor må vi oppdatere kompetansen vår på alle nivåer, sier Heineman.

Fire viktige kompetanseområder

inFuture har pekt ut fire kompetanseområder som blir særlig viktige i fremtiden. Disse handler ikke bare om å lære seg å bruke den nye teknologien, men også å utnytte de egenskapene som er unike for mennesker, som for eksempel kreativitet og sosial kompetanse. Disse vil bli enda viktigere som følge av den nye teknologien.

- Kreativitet er egenskap som vanligvis blir dårligere med alderen. Vi setter egenskapen kreativitet høyt, men vi har dårlige assosiasjoner til det å være kreativ ettersom det er tett forbundet til risiko. Derfor må vi forbedre kreativiteten vår gjennom eksperimentering for å redusere risikoen, forklarer Bjørn Heineman.

Kreativitet henger også sammen med endringstakt.

- Det er viktig for arbeidsplasser å sikre at man er kreative og at man er med på å styrke innovasjon. Eksperimentering og testing må være enklere. Før innebar jo nye ideer en veldig høy risiko, mens i nyere tid er det mulighet for å få ting testet kjapt på markedet.

Evne til kildekritikk

En annen egenskap som blir stadig viktigere i en verden som vrimler av informasjon og "falske nyheter", er evnen til kritisk tenkning om informasjonen vi får. Ifølge den amerikanske tenketanken Pew Research Center er rundt fire av fem enige i politiske nyheter de blir servert gjennom Facebook.

Ifølge Massachusetts Institute of Technology sprer falske nyheter seg seks ganger raskere enn ordinære nyheter.

- Sammen styrker dette digitale ekkokammere og underbygger hvor viktig kildekritikk er, sier Heineman.

Den enorme mengden av informasjon gjør også at fordypningsevne eller selvregulering blir en stadig viktigere egenskap.

- Når vi hele tiden blir distrahert av informasjon fra for eksempel sosiale media, er vi nødt til å ha større grad av selvregulering, sier Heineman.

Sosial kompetanse, som empati, lar seg heller ikke erstatte av roboter og kunstig intelligens.

- I delingsøkonomien blir sosial kompetanse stadig viktigere på grunn av behovet for kontinuerlig tilbakemelding. For eksempel kan dårlige tilbakemeldinger fra kundene gi Uber-sjåføren lavere tillit og færre kunder.

De riktige spørsmålene

- Vi må være stolte over vår menneskelighet, sier Silvija Seres. Hun er matematiker og teknologiekspert, og har blitt beskrevet som en av dem som har svaret på hva Norge skal leve av i fremtiden. Seres har holdt flere foredrag om blant annet hvordan vi kan tilpasse oss, og forme, den teknologiske utviklingen.

- Svaret på hvilken kompetanse det er behov for i fremtiden beror på hvilke deler av jobben det er nødvendig at mennesker gjør. Vi må tenke på hva mennesker kan gjøre bedre enn maskiner, og hva maskiner kan gjøre bedre enn mennesker. Uansett hvor god teknologien er, vil det fortsatt være behov for det menneskelige. Og noe av det mennesker er gode på, er å prioritere, sier Seres.

- Alle jobber involverer prioriteringer, og vi mennesker er flinke til å stille de riktige spørsmålene slik at vi prioriterer riktig. Hva vi prioriterer handler om hvilken etikk vi bruker som grunnlag. I Silicon Valley vil det være å maksimalisere inntjening, mens i Norge vil det være for eksempel likhet i samfunnet. Poenget er at vi ikke skal la oss overkjøre av globale algoritmer, men bestemme selv hva vi vil prioritere, sier Seres.

"Den nye utdanningen"

Et av poengene i inFutures analyse om fremtiden er at digitaliseringen også endrer hvordan vi tar utdanning og utvikler kompetansen vår.

- Folk tar i større grad enn før utdanning mens de er i jobb. Vi kan si at vi beveger oss fra et kunnskapssamfunn til et læringssamfunn. Det har for eksempel vært en betydelig økning i "utdanningsteknologi", som såkalte nanograder, sier Bjørn Heineman.

Han poengterer at endringene i arbeidslivet krever at slike kurs og utdanninger bør gjøres mer tilgjengelig, for eksempel ved bruk av digitale verktøy som gjør det mulig å ta korte og mer målrettede moduler ved siden av jobb.

- Den raske teknologiske utviklingen gjør at arbeidstakere må oppdatere kompetansen sin oftere enn før. Mange synes jo at dagens utdanningssystem er for rigid og ikke godt nok tilpasset arbeidslivet. Spørsmålet er hvem som skal ta ansvaret for at folk kan ta slik utdanning. Nå er det jo den ansatte selv som i stor grad har det ansvaret. Det er krevende, påpeker Heineman.

Silvija Seres mener at tverrfaglig kompetanse blir viktigere i årene som kommer, og har trukket frem nødvendigheten av å tilegne seg ny kunnskap i arbeidslivet, for eksempel gjennom nanograder.

- Vi har blitt utdannet altfor spesialisert. Jeg tror vi kommer til å gå motsatt vei i fremtiden.

Nysgjerrighet og tverrfaglighet blir viktig. Vi må ha en vilje til å lære gjennom arbeidslivet, eksperimentere oss frem og lære gjennom jobben, sier hun.

Stort potensial for veiledning

Bjørn Heineman mener at nye digitale verktøy bringer med seg et stort potensial for karriereveiledning.

- Alt som skjer av digital utvikling kan utnyttes i større grad. For karriereveiledning kan det innebære å være tilgjengelig på digitale plattformer, som for eksempel chatløsninger eller Facebook, slik at karriereveiledningen blir mer effektivt og tilgjengelig for alle, sier han.

- Hvordan kan karriereveiledere møte fremtidens behov for digital kompetanse i sin veiledning?

- Karriereveiledere må først og fremst være bevisst på endringene som kommer og hvordan disse endringene påvirker arbeidslivet. Da blir det lettere å veilede. Det er også viktig å ha kunnskap om hvordan man kan heve kompetansen hos dem som søker veiledning, mener Heineman.

Det ligger også en risiko i å fokusere for mye på digitale verktøy og digital kommunikasjon, poengterer han.

- Hvis vi overfokuserer på det digitale og glemmer de sosiale egenskapene, risikerer vi at de som ikke har like gode forutsetninger for å faller utenfor. Derfor trenger vi en "omnikanal" som er tilgjengelig både sosialt og digitalt, påpeker Heineman.

- Ikke skrem dem

Silvija Seres mener at veiledere i skolen kan lære de unge til å forstå at arbeidslivet er en læringsreise.

- Jeg synes ikke vi skal skremme de unge om fremtiden, men heller lære dem at arbeidslivet er en reise som er meningsfull. Vi bør veilede dem til å gjøre det som er riktig og viktig for dem her og nå, og spørre om hvorfor de tror det er riktig og viktig. Vi bør også få dem til å forstå hvor privilegerte de er som får jobbe med det de er interesserte i, mener Seres.

Hun er positiv til fremtiden, og mener jobbmulighetene innen teknologi vil være mange.

- Men vi må være kritiske brukere av teknologi, og samtidig gode menneskelige ledere, og med det akseptere at vi er mindre effektive enn maskiner, oppsummerer hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det å spå fremtiden er en risikosport. Men det vi kan si med stor grad av sikkerhet er at digital kompetanse kommer til å være viktigere i fremtiden. Den raske teknologiske veksten og utviklingen innen kunstig intelligens de senere årene er et bevis på dette, sier Bjørn Heineman fra konsulentselskapet inFuture.

# data[].attributes.headline
Gratis veiledning om utdanning og arbeid

# data[].attributes.subject
Gratis veiledning om utdanning og arbeid

# data[].attributes.body
Vurderer du å ta utdanning eller søke jobb?

Ønsker du å endre jobbsituasjonen din?

Er du usikker på hvilke muligheter du har?

Lurer du på hva som passer deg?

# data[].attributes.attachment_link.title
Tips til foresatte om bruk av nettstedet utdanning.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nye eksamensvakter og sensorer

Før hver eksamensperiode søker vi eksamensvakter og sensorer. Mer informasjon finner du her:

Informasjon til sensorer

Her finner du retningslinjer og maler for gjennomføring av eksamen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Før hver eksamensperiode søker vi eksamensvakter og sensorer. Mer informasjon finner du her: Her finner du retningslinjer og maler for gjennomføring av eksamen.

# data[].attributes.headline
Utenlandsk utdanning - universitet og høgskole

# data[].attributes.subject
Utenlandsk utdanning - universitet og høgskole

# data[].attributes.attachment_link.title
Utenlandsk utdanning - universitet og høgskole - Samordna opptak

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du utdanning fra et annet land og ønsker å søke opptak til universiteter og høgskoler i Norge? På denne siden kan du lese hva du må ha for å få opptak.

# data[].attributes.headline
Se en film hvordan opptak til høyere utdanning foregår 

# data[].attributes.subject
Se en film hvordan opptak til høyere utdanning foregår 

# data[].attributes.headline
Kontakt karriereveileder gratis på chat eller telefon

# data[].attributes.subject
Kontakt karriereveileder gratis på chat eller telefon

# data[].attributes.body
Mandag-torsdag kl.09.00-19.00 Fredag kl.9.00-12.30

# data[].attributes.attachment_link.description
Karriereveiledning | Karriereveiledning.no - Forside | karriereveiledning.no - Gratis, offentlig og profesjonell karriereveiledning på nett eller telefon - for alle.

# data[].attributes.body
Oversikt over utdanningssystemet i Norge på 20 ulike språk

# data[].attributes.attachment_link.description
Få oversikt over det norske utdanningssystemet.

# data[].attributes.body
NB! Rådgiverne ved Oslo VO Sinsen veileder ikke om studier i utlandet.

# data[].attributes.attachment_link.title
ANSA - For deg som studerer eller vil studere i utlandet

# data[].attributes.attachment_link.description
ANSA hjelper deg å finne studier i utlandet. Under studietiden kan ANSA tilby trygghet, veiledning, nettverk, arrangementer og studentforsikring.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jobbkompasset

Usikker på hva du vil bli? Velg et område du er interessert i, og finn yrker som passer. Kanskje finnes det yrker du ikke visste eksisterte?

Prøv kompasset

# data[].attributes.body
Testen forteller noe om ulike sider ved personligheten din, hvordan du lærer best og hvilke arbeidsområder innenfor realfag som kan passe for deg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Testen forteller noe om ulike sider ved personligheten din, hvordan du lærer best og hvilke arbeidsområder innenfor realfag som kan passe for deg.

# data[].attributes.headline
Skal du studere realfag? Ta en utdanningstest og finn ut hva som passer for deg.

# data[].attributes.subject
Skal du studere realfag? Ta en utdanningstest og finn ut hva som passer for deg.

# data[].attributes.body
Utdanningstest: realfag og teknologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Skal du studere realfag? Ta vår utdanningstest og finn ut hva som passer for deg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er et eget opplegg kalt “Passer realfag for meg?”, som er utviklet av Nasjonalt senter for realfagsrekruttering. Opplegget består av fem deler:

# data[].attributes.attachment_link.title
Ta utdanningstesten vår - bli litt klokere på studievalget.

# data[].attributes.attachment_link.description
Usikker på utdanningsvalget? Ta USNs utdanningstest “Tidstaxi”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Finn opptakskrav og karaktersnitt, og se hva kan du komme inn på med dine fag og karakterer.

# data[].attributes.body
Her kan du se hvilke utdanninger du kan komme inn på i ulike studiekategorier, med dine og poeng.

# data[].attributes.attachment_link.description
Finn opptakskrav og karaktersnitt, og se hva kan du komme inn på med dine fag og karakterer.

# data[].attributes.headline
Hvilke fagfelt velger studentene i Norge?(Kilde: SSB 2019)

# data[].attributes.subject
Hvilke fagfelt velger studentene i Norge?(Kilde: SSB 2019)

# data[].attributes.headline
Kompletterende utdanning for sykepleiere med utdanning fra land utenfor EU/EØS og Sveits

# data[].attributes.subject
Kompletterende utdanning for sykepleiere med utdanning fra land utenfor EU/EØS og Sveits

# data[].attributes.body
Har du sykepleierutdanning men ikke autorisasjon til å arbeide som sykepleier i Norge? Nå har du mulighet til å komplettere din utdanning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompletterende utdanning for sykepleiere med utdanning fra land utenfor EU/EØS og Sveits

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du sykepleierutdanning men ikke autorisasjon til å arbeide som sykepleier i Norge? Nå har du mulighet til å komplettere din utdanning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette studiet er for deg med bakgrunn som flyktning, og som har fullført ingeniør- eller teknologiutdanning fra land utenfor EU/EØS. Studiet skal bidra til å komplettere utdanningen slik at du skal få brukt kompetansen din og komme i relevant arbeid.

Per nå er dette studiet primært for ingeniører med faglig bakgrunn innen bygg, maskin og elektronikk. Utdanningstilbudet er utviklet på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet.

I dette studiet vil du lære hvordan man kommuniserer som en ingeniør på norsk og engelsk. Du vil lære om det norske arbeidslivet og om det norske samfunnet, og du må velge et emne innen maskin, bygg eller elektronikk. Du vil også få praksis i bedrift eller laboratorieøvelser på OsloMet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette studiet er for deg med bakgrunn som flyktning, og som har fullført ingeniør- eller teknologiutdanning fra land utenfor EU/EØS. Studiet skal bidra til å komplettere utdanningen slik at du skal få brukt kompetansen din og komme i relevant arbeid. Per nå er dette studiet primært for ingeniører med faglig bakgrunn innen bygg, maskin og elektronikk.

# data[].attributes.headline
Kompletterende utdanning for sykepleiere med fluktbakgrunn

# data[].attributes.subject
Kompletterende utdanning for sykepleiere med fluktbakgrunn

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompletterende utdanning for sykepleiere med fluktbakgrunn

# data[].attributes.attachment_link.description
Studiet skal bidra til at personer med fluktbakgrunn som har sykepleierutdanning fra land utenfor EU/EØS skal få komplettert sin utdanning.

# data[].attributes.body
Det betyr at du kan ta videreutdanning som bygger på utdanning du har fra før. Du kan ta kompletterende utdanning for eksempel: sykepleier, lærer, ingeniør, realfag og teknologi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kompletterende lærerutdanning er studiet for deg som har oppholdstillatelse i Norge og har gjennomført lærerutdanning fra ditt hjemland utenfor EU/EØS-området, og ønsker å jobbe som lærer i norsk skole. Studiet retter seg særlig mot deg som har fluktbakgrunn, men kan også være relevant for andre søkere.

Studieprogrammet består av 120 studiepoeng og tilbys annethvert år. Dette er fordelt på 60 studiepoeng profesjonsfag, som omfatter pedagogikk, kunnskap om det norske samfunn, språkdidaktikk og norsk språkopplæring og 60 studiepoeng fagfordypning i minst ett undervisningsfag, samt veiledet praksisopplæring. Studiet gjennomføres over fem semestre. Studentene må, basert på tidligere lærerutdanning og/eller gjennom den kompletterende lærerutdanningen, ha tilsvarende 60 studiepoeng i minst ett skolefag eller 30 studiepoeng i to studiefag før sluttdokumentasjon for kompletterende lærerutdanning kan skrives ut. Det er NOKUT som foretar den endelige godkjenningen av din lærerkvalifikasjon.

Som en del av den kompletterende lærerutdanningen får studentene støtte og veiledning i å videreutvikle sine norskferdigheter. Før oppstart til 3. semester kreves det at studentene har oppnådd B2-kompetanse innenfor alle delferdigheter på Norskprøven som arrangeres eksternt av Kompetanse Norge.

Første og andre semester i studieprogrammet har en deltidsprogresjon med 10 studiepoeng og 20 studiepoeng. Disse vil likevel kreve stor innsats fra studentene med selvstudier ved siden av undervisningen som tilbys fordi studentene må videreutvikle sine norskferdigheter opptil B2-nivå parallelt med faglig utvikling, bli kjent med den nye rollen som student i Norge og lesing av pensumlitteratur. De andre semestrene i studieprogrammet har normal studieprogresjon som fulltidsstudenter med 30 studiepoeng per semester.

Studenter som velger å søke seg videre inn på master etter endt kompletterende lærerutdanning, må ha 60 studiepoeng fordypning i masterfaget og for øvrig innfri det enkelte masterprogrammets opptakskrav. Søknad om opptak til masterprogrammer skjer da på ordinært grunnlag og i konkurranse med øvrige kandidater.

Studieside for Kompletterende lærerutdanning (120 studiepoeng)

Besøk studentportalen for mer informasjon om dette studiet (student.oslomet.no).

Her vil du også få se seneste timeplan for utdanningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kompletterende lærerutdanning er studiet for deg som har oppholdstillatelse i Norge og har gjennomført lærerutdanning fra ditt hjemland utenfor EU/EØS-området, og ønsker å jobbe som lærer i norsk skole. Studiet retter seg særlig mot deg som har fluktbakgrunn, men kan også være relevant for andre søkere.

# data[].attributes.body
Veien til å bli en ingeniør er mange- en samleside fra USN som viser alle veier og muligheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sivilingeniør og ingeniør er yrkestittelen på mennesker med teknologisk høyere utdanning. Det er få utdanninger som gir deg så mange muligheter som teknologisk utdanning. Ingeniørstudier er det mest allsidige du kan ta, og leder til kreative og varierte jobber i en rekke bransjer. Som ingeniør løser du tekniske utfordringer, og du vil kunne være med å skape og designe hvordan verden blir fremover.

Ingeniører gjør alt fra å lage mikrochipper i legeutstyr, til å planlegge verdens lengste broer, sikre rent vann i springen eller finne løsninger på plastforsøpling i havet. Som ingeniør får du god anledning til å bruke dine sterke sider enten du liker å løse problemer, er nøyaktig, kreativ eller god på kundeservice, liker å jobbe i tverrfaglige team eller har gode lederegenskaper. Helt greit at du også får en jobb som kan gi deg utenlandsreiser og god lønn!

Vi tilbyr en rekke ingeniør- og sivilingeniørutdanninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sivilingeniør og ingeniør er yrkestittelen på mennesker med teknologisk høyere utdanning. Det er få utdanninger som gir deg så mange muligheter som teknologisk utdanning. Ingeniørstudier er det mest allsidige du kan ta, og leder til kreative og varierte jobber i en rekke bransjer.

# data[].attributes.body
Massive Open Online Course (MOOC) er fleksible nettkurs som er gratis og tilgjengelig for alle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MOOC ble startet med et ønske om å gjøre utdanning tilgjengelig for alle uavhengig av livssituasjon, økonomi og geografisk lokasjon. MOOC kjennetegnes gjerne av at de foregår på nett, har ingen formelle opptakskrav og har ubegrenset antall studenter. MOOCer er også i utgangspunktet gratis og uten studiepoeng.

MOOC i Norge
Det finnes allerede noen MOOC-tilbud i Norge.
Se MOOC.no for oversikt over norske kurs
Regjeringen har nedsatt et MOOC-utvalg som skal vurdere hvordan norske utdanningsmyndigheter og institusjoner skal forholde seg til den raske framveksten av høyere utdanningstilbud levert over internett.

Følg MOOC-utvalget på Facebook

Om MOOC

Flere universiteter og forelesere i USA og andre land tilbyr MOOC. Kursene skiller seg fra andre nettkurs ved at de er tilgjengelig for tusenvis av brukere, og er såkalt "massive". Kursholderne får hjelp av deltakerne til å evaluere innleverte oppgaver. Dermed er de i stand til å tilby kurs til så mange. Kurset "Introduction to Artificial Intelligence" ved Stanford University hadde for eksempel mer enn 160 000 brukere fra 190 land.

Noen peker på at MOOC-kursene er mer demokratisk og global enn tradisjonell utdanning, og mener det kan revolusjonere utdanningssystemet siden utdanning nå er tilgjengelig for mennesker som tidligere ikke hadde tilgang til, eller råd til å ta utdanning.

MOOC er fortsatt i en tidlig utviklingsfase, dermed kan undervisningsform, tilbud og system variere fra en plattform til en annen.

MOOC i praksis

MOOC har ofte en begrenset varighet, fra kortere kurs på 6-8 uker til lengre kurs over et halvt år. Deltagere registrerer seg og følger undervisning på nett. Noen kurs har eksamen.

Universiteter og høgskoler som tilbyr MOOC gir i utgangspunktet kun diplom for fullført kurs. Noen studietilbydere tilbyr likevel studiepoeng for bestått kurs mot betaling.

Hvor kan du ta MOOC?

Her er en liste over noen av de store, internasjonale MOOC-tilbyderne:

edX: etablert av MIT og Harvard University. Tilbyr også kurs fra Berkeley University og andre universiteter.

Coursera: etablert av to professorer ved Stanford University. Inkluderer flere universiteter over hele verden.

Udacity: etablert av Stanfordprofessorer.

Udemy: åpent for dem som vil holde kurs.

Futurelearn: første MOOC utenfor USA. Eies av Open University. Flere britiske universiteter og institusjoner står bak.

OpenupEd: EUs MOOC-initiativ. Finansieres av EU-kommisjonen under Erasmus+.

Canvas Network: etablert av det kommersielle selskapet Instructure.

Norske MOOC-kurs finner du på MOOC.no

# data[].attributes.attachment_link.description
MOOC ble startet med et ønske om å gjøre utdanning tilgjengelig for alle uavhengig av livssituasjon, økonomi og geografisk lokasjon. MOOC kjennetegnes gjerne av at de foregår på nett, har ingen formelle opptakskrav og har ubegrenset antall studenter. MOOCer er også i utgangspunktet gratis og uten studiepoeng.

# data[].attributes.headline
Kan jeg søke om stipend og/eller lån som student ved universitet eller høyskole? 

# data[].attributes.subject
Kan jeg søke om stipend og/eller lån som student ved universitet eller høyskole? 

# data[].attributes.attachment_link.title
Lån, stipend og kostnader i høyere utdanning

# data[].attributes.attachment_link.description
Som student ved universitet eller høgskole kan du få stipend og/eller lån fra Lånekassen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
23/5-regelen

Regelen gjør at du kan få generell studiekompetanse så du kan søke opptak til høyere utdanning. Du må fylle 23 år eller mer det året du søker, ha 5 års praksis og/eller utdanning, og ha bestått de 6 studiekompetansefagene.

Adjunkt

Lærer med grunnskolelærerutdanning eller bachelorutdanning (eller tilsvarende) fra universitet eller høgskole i tillegg til praktisk-pedagogisk utdanning.

Akademiker

Person med høyere utdanning eller jobb i akademisk yrke.

Akkord

Lønn som avhenger av hvor mye du produserer, ikke hvor lang tid arbeidet tar.

Alderspoeng

I ordinær kvote kan du få 2 alderspoeng fra og med det året du fyller 20 år. Du får maksimalt 8 alderspoeng.

Alumni

Tidligere studenter ved et lærested. Ofte organisert i foreninger som arrangerer gjenforeninger og møter.

Ansiennitet

Hvor lenge du har jobbet i et yrke, en bransje eller en bedrift.

Autorisasjon

Godkjenning eller lisens som viser at du oppfyller de formelle og faglige kravene til å praktisere et yrke.

Aa-registeret

Arbeidsgiver- og arbeidstakerregister som eies av NAV. Har oversikt over hvilke arbeidstakere som er ansatt hos den enkelte arbeidsgiver.

Arbeidslivsfag

I arbeidslivsfaget skal elevene få praktisk erfaring med å løse arbeidsoppdrag i et arbeidsfellesskap.

Åremål

Ansettelse i en tidsbegrenset periode.

Årsstudium

Studium på universitet eller høgskole som går over ett år. Kan inngå i en bachelorgrad eller danne grunnlag for opptak til et profesjonsstudium.

Beskyttet tittel

Yrkestittel som krever at du har en bestemt utdanning og offentlig godkjenning eller autorisasjon.

Bachelorgrad

Treårig utdanning på universitet eller høgskole.

Cand. mag.

Akademisk grad brukt i Norge til 2003, med normal studietid på 4 år. Er erstattet med bachelorgraden.

CV

Curriculum Vitae. Liste over all utdanning, kompetanse, arbeidspraksis og erfaring. Kreves ofte sammen med jobbsøknad.

Disputas

Åpent arrangement der en doktorgradskandidat presenterer og forsvarer sin avhandling for å oppnå doktorgraden.

Doktorand

Person som forsvarer sin doktorgradsavhandling i en disputas for å oppnå doktorgrad.

Doktorgrad

Høyeste akademiske grad du kan oppnå i Norge, også kalt ph.d. Oppnås etter deltakelse i organisert doktorgradsprogram.

Dr. philos.

Høyeste akademiske grad du kan oppnå i Norge. Graden tildeles kandidater som ikke har fulgt et organisert doktorgradsprogram.

Enkeltpersonforetak

Organisasjonsform der én person er ansvarlig for bedriften.

ENØK

Energiøkonomisering. Betyr å utnytte energien effektivt ved å sløse mindre.

Fagbrev

Dokumentasjon på fullført yrkesutdanning i videregående opplæring.

Faglært

Person med fagutdanning.

Fagprøve

Avsluttende prøve i yrkesfag i videregående opplæring. Bestått fagprøve gir fagbrev.

Fagtekniker

Yrkesutøver med to årig utdanning fra teknisk fagskole.

Frilans

Er selvstendig næringsdrivende som tar oppdrag mot betaling.

Førstegangsvitnemål

Har du fullført videregående opplæring og er 21 år eller yngre i opptaksåret regnes vitnemålet ditt som førstegangsvitnemål. Du konkurrerer om opptak i kvoten for førstegangsvitnemål. Dersom du har tatt opp fag og endrer karakterer i fagene (for eksempel som privatist) etter at vitnemålet ble skrevet ut så vil vitnemålet ikke lenger regnes som et førstegangsvitnemål - og da må du søke i ordinær kvote.

fagskolegrad

Fagskolegrad: Fagskoleutdanning på ett eller halvannet år (60-90 studiepoeng).

Høyere fagskolegrad: Fagskoleutdanning på to år eller mer (120 studiepoeng).

Fremmedspråk

Hvilke du kan velge, avhenger av hvilke fremmedspråk skolen din tilbyr.

Fordypning

Ved å velge å fordype seg i et fag, vil du få ekstra undervisning i det faget.

Generell studiekompetanse

Det formelle opptakskravet til høyere utdanning. Fullført og bestått Vg1, Vg2 og Vg3 fra bestemte utdanningsprogram i videregående opplæring gir studiekompetanse.

GK

Betyr grunnkurs, og var en benevnelse som ble brukt i videregående frem til 2006. Tilsvarer Vg1.

Gründer

Person som starter ny bedrift. Grunnlegger.

GENS

Kravkode for generell studiekompetanse.

Grunnkompetanse

Kompetanse på et lavere nivå enn full yrkes- eller studiekompetanse. Dokumenteres med kompetansebrev.

HMS

Forkortelse for helse, miljø og sikkerhet. Tiltak for å forbedre arbeidsmiljøet.

Hospitere

Være til stede og observere arbeid eller undervisning for å lære, uten å være fast elev, student eller ansatt.

Hovedløp

Det vanlige løpet for et programområde i videregående opplæring.

HR

Forkortelse for human resources, som betyr menneskelige ressurser. Handler om personalledelse og personalspørsmål.

HING

Kravkode for opptak til ingeniørfag.

Høgskolekandidat

Tittel du får etter noen toårige studium ved høgskole.

Hovedfag

Akademisk grad brukt i Norge til 2007, med normal studietid på 6 - 6,5 år. Er erstattet med mastergrad.

Internship

Ordning hvor en student eller nyutdannet jobber med relevante oppgaver i en bedrift i en kort periode. Vanligvis ubetalt.

Karakterpoeng

Gjennomsnittet av karakterene fra videregående ganget med 10.

Kjønnspoeng

Til enkelte studier gis det poeng til underrepresentert kjønn.

Kompetansebevis

Dokumentasjon på beståtte kompetansemål i videregående opplæring.

Kompetanseprøve

Du som er lærekandidat kan ta en kompetanseprøve isteden for fagbrev/svennebrev etter 1-4 års opplæring i bedrift.

Konkurransepoeng

Konkurransepoeng er summen av skolepoeng, tilleggspoeng og alderspoeng. I den ordinære kvoten konkurrerer du med konkurransepoengene dine.

Kravkode

Koder for opptakskrav til høyere utdanning.

Kryssløp

En elev tas inn på et programområde eller et lærefag som bygger på et annet utdanningsprogram enn det eleven har tatt.

kadett

Nautisk eller maskinteknisk utdannede som er i opplæringsprogram om bord i et fartøy, for å bli offiserer på bro eller i maskin. Elever ved militære skoler kan også kalles kadetter.

Landslinje

Utdanningsprogram på videregående som alle kan søke på, uavhengig av hvilket fylke du bor i.

Legat

Pengegave eller støtteordning til bestemt formål.

Lærebedrift

Bedrift som er godkjent for opplæring av lærlinger og lærekandidater.

Lærekandidat

En som går i lære i bedrift for å få kompetansebevis i et yrkesfag.

Lærling

Elev som inngår lærekontrakt i et lærefag med en godkjent arbeidsgiver.

Læreplass

Stilling en elev har i en lærebedrift som en del av opplæring i bedrift

LÆREAL

Kravkode for opptak til lektorutdanning.

Lokalt opptak

Du søker direkte til studiestedet. Det kan være bestemte opptakskrav, som f.eks. opptaksprøve eller et visst karaktersnitt. Les mer på den enkelte utdanning.

Mastergrad

Oppnådd grad etter fullført studium innen et fagfelt på universitet eller høgskole. Mastergrad tar fem år, enten et femårig løp eller to år etter fullført bachelorgrad.

Mesterbrev

Vitnemål for bestått mesterprøve i et av mesterfagene.

MATRS

Kravkode for studier med krav til matematikk R1 eller Matematikk S1 og S2.

MEROD

Kravkode for opptak til medisinstudier. Du må dokumentere Matematikk R1 (eller Matematikk S1 og S2) og Fysikk 1 og Kjemi 1 og 2.

NOKUT-godkjenning

Utdanningen vurderes av NOKUT, og godkjennes dersom den oppfyller nasjonale kvalitetskrav.

Opplæring i bedrift

Siste del av opplæringen i yrkesfaglige lærefag. Består av opplæring og verdiskaping.

Opplæringskontor

Bedrifter som samarbeider om opplæring av lærlinger og lærekandidater.

Opplæringskontrakt

Inngås mellom lærekandidat og lærebedrift. Etter endt læretid går du opp til kompetanseprøve.

Opptakskravkode

Koder for opptakskrav til høyere utdanning.

Opptaksprøve

Praktisk, muntlig eller skriftlig prøve for opptak til enkelte kurs og utdanninger.

Ordinær kvote

Du konkurrerer om studieplass i denne kvoten på bakgrunn av konkurransepoeng, det vi si karakterpoeng + tilleggspoeng.

ph.d.

Høyeste akademiske grad du kan oppnå i Norge, kalles også doktorgrad. Oppnås etter deltakelse i organisert doktorgradsprogram.

Praksiskandidat

En voksen som er i yrkespraksis for å ta fag-/svennebrev.

Praksispoeng

Godkjent praksis gir ekstra poeng ved opptak til noen studier, for eksempel journalistutdanning.

Privatist

Som privatist er du ansvarlig for egen opplæring og undervisning, og må selv melde deg opp til eksamen.

Profesjonsstudium

Fagstudium ved høgskole eller universitet som kvalifiserer til et bestemt yrke.

R1

Matematikk for realfag. R-matematikk regnes som den mest krevende og avanserte matematikken i videregående opplæring. R1 tilsvarer S1 + S2.

R2

Matematikk for realfag. R-matematikk regnes som den mest krevende og avanserte matematikken i videregående opplæring. R2 bygger på R1.

Realfag

Fagene matematikk, fysikk, kjemi, biologi, astronomi og geologi.

Realkompetanse

Kunnskap og ferdigheter du har skaffet deg gjennom utdanning, lønnet eller ulønnet arbeid, organisasjonsarbeid eller fritidsaktiviteter.

REALFA

Kravkode for studier som krever fordypning i realfag.

Realfagskombinasjon

Noen utdanninger krever spesielle realfag fra videregående skole. Kombinasjonen av hvilke realfag som kreves varierer.

S1

Matematikk for samfunnsfag. S1 + S2 tilsvarer R1.

S2

Matematikk for samfunnsfag. S2 bygger på S1. S1 + S2 tilsvarer R1.

Samfunnsviter

Person med en grad innen samfunnsvitenskapelige fag.

Selvstendig næringsdrivende

Person som har startet eller driver egen bedrift.

Skolepoeng

Grunnlag for å konkurrere i førstegangsvitnemålskvoten. Summen av karakterpoeng og ekstra poeng for fag, kjønn og opptaksprøver.

Spesiell studiekompetanse

Studiekompetanse med spesielle fagkombinasjoner fra Vg2 og Vg3. Kreves for opptak til noen studier i høyere utdanning.

Stipend

Stipend er penger du mottar for å ta en utdanning eller for å forske. Stipender skal ikke betales tilbake så lenge eventuelle betingelser er oppfylt.

Studiepoeng

Poeng for gjennomførte studier på universitet og høgskole. Begrepet brukes også for gjennomført fagskoleutdanning. Det er forskjell på studiepoeng fra universitet og høgskole og studiepoeng fra fagskole.

Studiespesialisering

Studieforberedende program for videregående skole. Gir det bredeste grunnlaget for videre studier ved universitet og høgskole.

Svennebrev

Bevis på fullført og bestått svenneprøve i yrkesfag.

Svenneprøve

Avsluttende prøve i håndverkspregede yrkesfag i videregående opplæring.

Særløp

Yrkesfag med ett år på skole (Vg1) og tre års opplæring i bedrift.

Studieprogram

Definert utdanningsløp på universitet og høgskole, satt sammen av flere emner.

Språk- og realfagspoeng

Du kan få poeng for språkfag og realfag. Til sammen kan du få maksimalt 4 språk- og realfagspoeng.

Teknisk allmenfag

(TAF) Fireårig videregående opplæring. Kombinerer skole med opplæring i bedrift. Du får både fagbrev og studiekompetanse.

Tilleggspoeng

Ekstrapoeng for folkehøgskole, høyere utdanning, militær- eller siviltjeneste. Legges til dine skolepoeng.

Turnus

Skiftarbeid der du jobber på ulike tider på døgnet. Dette kan være dagvakt, kveldsvakt og nattevakt.

Trainee

Nyutdannet som har praksis i en eller flere bedrifter i en avgrenset periode.

Tariff

Lønn fastsatt i tariffavtale.

Ungdomsrett

Rett til tre års videregående opplæring eller 2 år skole med påfølgende læretid. Ungdomsretten må brukes innen utgangen av det året du fyller 24 år.

Utdanningsprogram

Linjer i videregående opplæring. Det er 13 ulike utdanningsprogram: 5 studieforberedende og 8 yrkesfaglige.

Vekttall

Tidligere mål for studiers omfang. Erstattet med studiepoeng i 2001. 1 vekttall= 3 studiepoeng.

Vitnemål

Dokumentasjon på fullført og bestått utdanning.

Vk1

Benevnelse brukt i videregående frem til 2006. Tilsvarer Vg2.

Vk2

Benevnelse brukt i videregående frem til 2006. Tilsvarer Vg3.

Voksenrett

Rett til videregående opplæring for deg som er fylt 25 år og har grunnskole. Gjelder også innvandrere som ikke har fullført videregående opplæring i hjemlandet.

Y-veien

Yrkesfaglig vei til høyere utdanning. Tilrettelagt studie for deg uten generell studiekompetanse, men med relevant fagbrev.

Yrkeskompetanse

Fullført og bestått yrkesfaglig utdanning. Kvalifiserer til å utøve et bestemt yrke.

# data[].attributes.attachment_link.description
23/5-regelen Regelen gjør at du kan få generell studiekompetanse så du kan søke opptak til høyere utdanning. Du må fylle 23 år eller mer det året du søker, ha 5 års praksis og/eller utdanning, og ha bestått de 6 studiekompetansefagene. Adjunkt Lærer med grunnskolelærerutdanning eller bachelorutdanning (eller tilsvarende) fra universitet eller høgskole i tillegg til praktisk-pedagogisk utdanning.

# data[].attributes.headline
Jeg har lærerutdanning fra hjemlandet.  Kan jeg søke godkjenning som lærer i Norge?

# data[].attributes.subject
Jeg har lærerutdanning fra hjemlandet.  Kan jeg søke godkjenning som lærer i Norge?

# data[].attributes.attachment_link.title
Godkjenning som lærer i skole eller styrer og pedagogisk leder i barnehage

# data[].attributes.attachment_link.description
For å bli fast ansatt som lærer i skolen må du ha godkjenning som lærer. Barnehagelærere må ha godkjenning for å bli ansatt som styrer eller pedagogisk leder i barnehage. Følg søkerveiledningen vår: Vennligst gjør et valg i forrige trinn Hvilke godkjenninger trenger jeg? Hvilken godkjenning skal jeg søke?

# data[].attributes.headline
Informasjonsside for utenlandsk yrkesfaglig opplæring og utdanning

# data[].attributes.subject
Informasjonsside for utenlandsk yrkesfaglig opplæring og utdanning

# data[].attributes.body
Presentasjoner fra webinarer og fagdager

# data[].attributes.attachment_link.title
Quiz: Hva vet du om høyere utdanning? | Utdanning.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne oppgaven kartlegger om elevene har fått med seg noen viktige trekk i høyere utdanning; hvor man søker og forskjell på bachelor-, master- og doktorgradsnivå. Før elevene løser denne oppgaven, bør de ha lest artikkelen “Universitet og høgskole”.

# data[].attributes.body
Universitetet i Oslo (UiO)

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet  (NTNU)

Universitetet i Bergen (UiB)

Universitetet i Stavanger (UiS)

Norges arktiske universitet (UiT)

Nord universitet

Universitetet i Agder (UiA)

Norges miljø- og biovitenskapelige universitet ( NMBU)

OsloMet – storbyuniversitetet

Universitetet i Sørøst-Norge (USN)

# data[].attributes.headline
Studietilbud i Norge knyttet til opplæring av minoritetsspråklige barn, unge og voksne i barnehage og skole.

# data[].attributes.subject
Studietilbud i Norge knyttet til opplæring av minoritetsspråklige barn, unge og voksne i barnehage og skole.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
NAFO - Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Her er ei oversikt over studietilbod i Noreg knytt til opplæring av minoritetsspråklege barn, unge og vaksne i barnehage og skule. Høgskolar Universitet

# data[].attributes.headline
Hva er Y-veien? Sjekk ut studier innen Y-veien. 

# data[].attributes.subject
Hva er Y-veien? Sjekk ut studier innen Y-veien. 

# data[].attributes.body
Y-veistudier er tilpasset deg som har relevant fagbrev, svennebrev eller yrkeskompetanse, men mangler generell studiekompetanse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Y-veistudier er tilpasset deg som har relevant fagbrev, svennebrev eller yrkeskompetanse, men mangler generell studiekompetanse.