# data[].attributes.body
ADL, SMART, Livskvalitet, Mestring, Behovspyramiden, Funktionsevner

# data[].attributes.body
Svend har flyttet sig rigtig meget ift hans balance og psykisk tilstand, men han bliver midlertidigt på funktionsniveau 2.
Rehabiliteringsforløb for Svend fortsætter med mindre hjælp i form af madordning, rengøring samt vask og skift af sengetøj. Vi støtter ham fortsat med samtaler når vi er der.

# data[].attributes.body
Meningsfuld:
Når man skal kunne mestre noget nyt, skal det give mening for borgen hvorfor de skal kunne gøre det.
Da Svend før i tiden har været meget selvstændig og fysisk stærk, har vi sat mål for ham at han skal kunne mester at selv tage tøj og sko på, samt lægge det frem, uden at blive svimmel, efter 12 uger.

Begribelige:
Det skal kunne give mening og samt skal man kunne forstå hvorfor man har fået det mål. Når man har forstået hvorfor vil det være begribelige at opnår målet.
Svend ønsker selv at kunne tage tøj frem og tage tøj og sko på. Så kan han godt opnå målet uden problemer.

Håndterbarhed:
Målet skal være håndterbar. Man skal kunne klare situationen. Der skal være balance mellem krav og ressourcer.
Da målet er enkelt og ikke kræver meget, er det håndterbart at Svend udfører det.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/erxx2669/r4vvikye0x5f6d13

# data[].attributes.headline
6 teoretiske modeller i rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.subject
6 teoretiske modeller i rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
ADL
SMART
Livskvalitet
Mestring
Behovspyramide
Funktionsevnetilstand

# data[].attributes.body
Fra regional sektor til kommunal sektor
(kommunen tildeler hjemmehjælper)
(regionen tildeler hjælpemidler)

# data[].attributes.body
Ifølge Maslow så kan man se opfyldelsen af behovene som værende en udvikling fra barn til voksen. Når man har fået opfyldt alle behov, kan man undvære de lavere behov (dette skyldes typisk fokus på noget man vil gennemføre(typisk pga. karriere)).

# data[].attributes.body
Kommuner skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp. Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

Rehabiliteringsforløbet skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommuner skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.

De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.

Kommuner skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål. Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne.

# data[].attributes.headline
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.subject
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet
2. Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov
3. Helhedsorienteret tilgang ift borgerens livssituation
4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb
5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde
6. Koordinerede forløb
7. Planlægning
8. Vidensbasering og kvalitet

# data[].attributes.body
Der bliver vurderet hvor mange fagpersoner der stadig er brug for og om der er brug for hjemmehjælp. Dette bliver vurderet ud fra borgerens afsluttende livskvalitet og funktionsevner.

# data[].attributes.body
Målsætning er et centralt element i rehabilitering, da det fremmer
motivation hos borgeren og en målrettet, koordineret indsats fra fagpersoner.

# data[].attributes.headline
Målrettede indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.subject
Målrettede indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.body
Planen skal være tilgængelig for både borger, pårørende og fagpersoner. Målene skal passe til borgerens funktionsevne.
Det er vigtig at borget er i centrum  og selv har valgt sit mål, da det giver motivation og mere selvstændighed som følge.

# data[].attributes.body
Ved udredning laves et målmøde, hvor man aftaler på tværs af fagpersoner hvordan vi får opnået borgerens mål, i samarbejde med borgeren. Det er vigtigt i udredningen at borgeren er med da han skal have ejerskab over målet.

# data[].attributes.body
Målgruppen er de borgere, der forventes at kunne forbedre deres funktionsevne og derved blive mere selvstændige.
Visitator besøger borgeren og laver en helhedsvurdering og træffer afgørelse om, hvorvidt borgeren skal tilbydes et rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
I servicelovens § 83 står der, at kommunen skal tilbyde borgerne:

Personlig hjælp og pleje,

Hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet og

Madservice.

Hjælpen skal gives til "personer, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre ovenstående opgaver".

# data[].attributes.body
Svend har det godt.

Ydrelevevilkår. Hans bolig og økonomi er også god.

Interpersonelle relationer Er ikke helt som han ønsker. Han har boet alene i flere år. Men han har venner gennem træningscenter. Da vi er i Coronatiden og træningscenter har lukket, kan han ikke se dem og være social. Hans familie bor langt væk og de ses ikke ofte.

Vores opgave er derfor at støtte ham gennem samtalerne og den omsorg vi giver ved at varme og servere maden og at gøre rent.
Vi vil hjælpe ham så han kan være på de Sociale medianer og dermed tætter på familien og venner.

Indre psykologiske forhold.
Svend har været aktiv før hjerneblødning. Nu hans aktivitet er meget begrænset, er hans selvbillede også forringet. Det giver dårlig grundstemning.

Vores opgave er at holde Svends motivation højt. Samtaler og god kommunikation er alt afgørende. Vi vil motiverer Svend til daglig gåtur og holder hjemmetræning ved lige. Vi minder ham om hans SMART målsætning og glæde til at komme til træningscenteret når det muligt.
'

# data[].attributes.body
Det er evne til at kunne klare nye situationer og det man udsættes for.
Man mestrer godt, når man har oplevelse af sammenhæng som består af tre punkter:
- Begribelighed, "forstå hvorfor"
- Håndterbarhed, kan man klare situationen? Om der er balance mellem krav og ressourcer.
- Meningsfuldhed.

# data[].attributes.body
ADL står for Almindelig Daglig Livsførelse, og som beskriver alle de aktiviteter, vi gør for at opretholde livet på den måde, vi  ønsker. Som sosu kan man komme til at hjælpe borgere med at udføre deres daglige aktiviteter.
Fagbegrebet ADL bruges bl.a., når fagpersoner skal vurdere en borgers funktionsevner.

Aktiviteter kan inddeles i personlige aktiviteter (P-ADL), arbejdsaktiviteter (I-ADL) og fritidsaktiviteter.

Personlige aktiviteter

P-ADL-aktiviteter betyder Personlige ADL-aktiviteter. Det er intime aktiviteter, som vi helst selv vil udføre.

Personlige aktiviteter har med omsorg for sig selv at gøre.

Arbejdsaktiviteter

I-ADL-aktiviteter betyder Instrumentelle ADL-aktiviteter
Det kan være arbejde i hjemmet som rengøring, madlavning osv.

Fritidsaktivitet

Fritidsaktiviteter er aktiviteter, som kan ligge overalt i Maslows behovspyramide. Det er aktiviteter, vi udfører af lyst og interesse, ofte fordi vi bliver udfordret og udvikler os.

Eksempler på fritidsaktiviteter er: håndarbejde, udenlandsrejser, vandreture,
træning

# data[].attributes.body
Specifikt - Svend kan selv tage tøj og sko på , samt lægge det frem, uden at blive svimmel, efter 12 uger.

Målbart - Målet er opnået når Svend kan udfører det mens han er tryg.

Attraktivt - Det er attraktivt da det vil give Svend han livskvalitet tilbage, så han igen kan begynde at træne igen.

Realistisk -'Svend ser frem til at komme til træningscenter igen og derfor bruger vi svends ressourcer til at opnå hans mål.

Tidsbestemt - Der er sat tidshorisont på 12 uger

# data[].attributes.body
2

# data[].attributes.body
Svend har en hjerte-karsygdom, og har besvær ved balancen og problemer med hukommelsen.

# data[].attributes.body
Hold op med at ryge

Tab dig, hvis du er overvægtig

Dyrk motion - mindst ½ time om dagen

Spis hjertevenligt (mindre mættet dyrisk fedt; mere fisk, fiber og grønt)

Evt. diabetes 2 eller blodtryksforhøjelse skal være under kontrol

Få målt dine kolesteroltal ved en blodprøve, hvis du har flere risikofaktorer, er arveligt disponeret til blodpropper, eller du lider af åreforkalkningssygdom

Begræns alkoholindtaget, hvis det ligger over 2 (mænd) eller 1 (kvinder) genstande om dagen

Overvej sammen med familien at tage et førstehjælpskursus i hjertestopbehandling

Følg lægens råd om forebyggelse og behandling.

# data[].attributes.body
Hjertekrampe,
blodprop i hjertet, hjertesvigt med åndenød
hævede ben, rytmeforstyrrelser med hjertebanken,
svimmelhed,
besvimelser,
pludselig død.

# data[].attributes.body
1. Udvise motivation og tage aktivt ansvar for egen læring med fokus på egne ressourcer og begrænsninger

2. Møde borgere og pårørende på en etisk og respektfuld måde, herunder medvirke til at forebygge konflikter i Jobudøvelsen

3. Forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tilgang, herunder faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

# data[].attributes.body
Efter Svend har fået hjerneblødning, har han fået ordineret medicin fra lægen. I hans rehabiliteringsforløb har været inddraget  fysioterapeut og diætist.
1.I forløbet hos fysioterapeuten har han  lært øvelser han kan lave hjemme. Vores rolle i forløbet er at minde Svend om at få øvelserne lavet. 2.Han er vant til at træne hårdt, men pga corona kan han ikke komme til træningscenter. Derfor er hans humør og motivation er ikke altid i toppen. Vi skal også motivere ham at gå en rask tur hverdag. Det hjælper patienter med hjerte-kar sygdomme, men holder også humøret oppe og på den måde øger hans livskvalitet.
3.Svend er visiteret til  rengøringshjælp hver 14 dage samt skift og vask af sengetøj. Han er ikke vant til at gøre rent i huset og har ikke rigtige rengøringsmidler. Vi skal derfor fortælle ham om vigtighed at bruge rigtige rengøringsmidler og have lidt mere orden i huset, det er også vigtigt ift hans forringet balanceevne.
4. Svend har spist færdigretter i flere år. Færdigretter indeholder for meget usund fedt og øge blodtrykket samt kolesteroltal. Efter en samtale med diætist har Svend fået at vide, at det er ikke optimalt for hans helbred.  Han har fået tildelt madordning fra kommunen. Vi kommer og hjælper ham med at få maden varmet og serveret, så han får nærende og sund kost.
5. Svend er visiteret til hjælp til badet en gang om ugen, han klarer det gerne selv, men da hans balance er påvirket, skal vi støtte og guide ham lidt, så han føler sig tryg.
6. Da Svend bor langt fra familien og samtidigt kan ikke komme til træningscenter, hans sociale liv er ikke det samme som før. Hans selvværd og selvtillid er også forringet. Vores rolle i det er at inddrage pårørende til at besøge Svend og minde ham også at tage kontakt på telefon og sociale medier. Vi holder motiverende samtaler med Svend når vi kommer til at varme hans mad og gøre rent. Det hjælper ham at holde humøret oppe, når han ser frem til at komme til træningscenteret igen.