# data[].attributes.body
רגשות מעורבים: אופטימיות מצד אחד - יכולת לחיות חיים שמעותיים עד גיל מבוגר ומצד שני הגורמים ל"זקנה מוצלחת" שבלא בהכרח הרבה א.נשים מצליחים להשיג את זה . זה מתחבר גם לתקופת הקורונה שהרבה א.נשים סובלים מבדידות

# data[].attributes.body
גילנות קיימת בכל קצוות הגיל, כשאתה צעיר מדי לא יעסיקו אותך כי אתה "חסר ניסיון". כשאתה מבוגר מדי אתה נתפס כלא מעודכן, לא חד מספיק, חסר יכולות טכנולוגיות ודיגיטליות, ולעתים לא תפקודי מספיק. בעולם התעסוקה המטרה היא רווח, ולפיכך השיקולים מתועלים אך ורק דרך היבט זה, לבחור צעירים בעלי ניסיון של מספר שנים, שאינם שחוקים ושיכולים לתרום לארגון ביעילות ובתפקודיות גבוהה. הקשיש נתפס כלא רלוונטי, וגם צעיר שזה עתה יצא לשוק העבודה מאתגר את המעסיק, שכל מטרתו היא העצמת הרווח.

# data[].attributes.body
הטקסט קצת מנותק מהשטח והמציאות , הדברים שעולים ממטופלים הם אחרים . מגיל 70 ומעלה זה א.נשים שסובלים ואין מענה רפואי או כלכלי (במיוחד באילת)

# data[].attributes.headline
רגשות שעלו בקריאת הטקסט:

# data[].attributes.subject
רגשות שעלו בקריאת הטקסט:

# data[].attributes.body
לא חידש הרבה, מוכר מאוד מתוך העבודה השוטפת
חידד את העשייה השוטפת שהייתה בזמן הקורונה, לטובה

# data[].attributes.body
זה תלוי מצב סוציואקונומי ראשוני. מי שמתלכתחילה קיבל את המענים בגילאים צעירים יותר , סביר להניח שזה ימשיך גם בגילאי הזיקנה.

# data[].attributes.headline
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.subject
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.body
מזדהות מאוד מורכב מאוד אינדיווידואלי לוקח זכות של אדם לבחור. צריך לשנות את החוק שלדעתנו כן בגיל מסויים צריך לחייב לפרוש לא מותאם כרגע למציאות הנוכחית שלנו. באיזשהו מקום אנשים מתפקדים ורוצים להמשיך לעבוד ויש להם אפשרות לתרום למקום ולעצמם זה כן פיטורים.

# data[].attributes.headline
1. הזדהות עם תחושת ההשפלה. בנוסף נתקלות בכך במהלך העבודה. 

# data[].attributes.subject
1. הזדהות עם תחושת ההשפלה. בנוסף נתקלות בכך במהלך העבודה. 

# data[].attributes.body
2. אנו מניחות שיש אנשים שלא זקוקים לשרות ובכל זאת פנים. ואולי זהו מקור הבעיה באופן הבדיקה. יחד עם זאת, זה לא מצדיק את צורת הבדיקה ואת ההשפלה שחווים הקשישים.
3. נראה כי הגורם שמטפל בקשיש בשגרה, לדוגמא, רופא או אח/ות בקופת חולים, הוא זה שיכול לתת חוו"ד מקצועית.

# data[].attributes.body
הממצאים הפתיעו , החוויה שלנו שיש פער בין הממצאים לבין המציאות בשטח בעיקר בפריפריה ובאילת (חוסר במענה חברתי, בריאותי וכו, בני משפחה מחוץ לעיר וכו)

# data[].attributes.headline
השוואה בין בידוד הזקנים בקורונה לבין בית סוהר

# data[].attributes.subject
השוואה בין בידוד הזקנים בקורונה לבין בית סוהר

# data[].attributes.body
השוואה לא מוצדקת, הבעיה הייתה קיימת גם לפני הקורונה.
דווקא הקורונה מאוד חידדה את זה ושמה את זה על סדר היום.
מי שלא מכיר את התחום יכול להזדהות עם הכתוב בכתובה, אך זה לא משקף את העבודה והמאמצים שנעשו בשטח.
הבדידות בקורונה נבעה מתוך מקום של לשמור עליהם ולא מתוך מקום של הענשה.

# data[].attributes.body
3. דמות הזקן מתוארת ונתפסת תרבותית ככעוסה וממורמרת , זו הדמות הסטיגמתית של הזן הממורמר
פער בתפיסות בין צעירים (של מה חשוב בחיים) - על מה שמים דגש
בחירה קפדנית של תחומי עניין וחוסר סבלנות לדברים שמעבר

# data[].attributes.headline
האם אפשר להגן על בריאות הזקנים מבלי לסכן את מצבם הנפשי?

# data[].attributes.subject
האם אפשר להגן על בריאות הזקנים מבלי לסכן את מצבם הנפשי?

# data[].attributes.body
כן, לחלוטין. בעקבות המאמצים שהקורונה זימנה, נוצרו מענים מותאמים למצב.
החל משיחות טלפוניות שוטפות על ידי אנשי מקצוע, יצירת קבוצות תוכן מותאמות בדגש על אנשים בודדים ומבודדים, סיוע חומרי ועירנות רבה יותר כלפי אוכלוסיה זו.

# data[].attributes.headline
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.subject
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.body
פחות רלוונטי לגיל שלנו, חושבות האם מחזקים פחות מאנשים מבוגרים מבחינה טכנולוגית וכישורים, פחות ותק במצב של רזומה עשיר אולי ידרשו יותר, מצב משפחתי, תלוי עבודה, אולי סביבת עבודה צעירה, תלוי בהרבה גורמים ומשתנים.

# data[].attributes.headline
1. הטקסט מעודד, נותן מבט שונה על הזיקנה. 

# data[].attributes.subject
1. הטקסט מעודד, נותן מבט שונה על הזיקנה. 

# data[].attributes.body
2. לא הופתענו מהממצאים של המחקר ואנו עדות לכך גם בקשרים עם ההורים שלנו.
3. יתכן והמחשבה הזו נובעת מהמראה החיצוני של קשישים שגורמת לאנשים לחשוב שהם ממורמרים.

# data[].attributes.body
מי שרוצה לפרוש, שיפרוש. מי שמעוניין להמשיך בתעסוקה, שיתגמלו אותו.

עלו דעות חלוקות לגבי השאלה האם הוצאת עובד לגמלאות בגיל 67 היא סוג של פיטורין.

# data[].attributes.headline
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.subject
יעל רעות וקרולין

# data[].attributes.body
מי שלרוב צריך לא יקבל כלום ומי שלא תמיד צריך ידע להפעיל את הקשרים שלו ויקבל שעות טיפול מלאות. החוויה שהם חווים מאוד קשה שאלות מביכות קשות קצר בזמן ובסבלנות קושי גם עם שפה ובסוף לא מקבלים את מה שהם צריכים חוסר סבלנות לאנשים שבאמת צריכים אין להם מי שידבר בשבילם. בירוקרטית גם הטפסים לא נגישים. לעשות התאמה למצוא דרך לתת מענה.

# data[].attributes.body
יש להתחשב לגופו של האדם: במצבו של הפונה: ערכיו, תפקודו לאורך השנים, צריכת שירותים מהמדינה, תרומתו לחברה וכו'. אדם זה היה פעיל ועבד עד גיל 75, ולאחר מכן התנדב עוד עשור. סביר להניח שאם הוא מבקש עזרה אז הוא זקוק לה, לכן גם אם יש לו מערכות תמיכה הוא זכאי לכך