# data[].attributes.attachment_link.description
A Free online stopwatch, quick easy to use stopwatch! also an online countdown!

# data[].attributes.attachment_link.description
En personkarakteristik er en grundig beskrivelse af en person i en historie. Man laver en karakteristik, for at få et overblik over personens rolle og funktion i historien. Indhold: 1. Vigtigt - inden du begynder2. Ydre og indre karakteristik3. Direkte og indirekte karakteristik4. Persongalleri 1. Vigtigt - inden du begynder Personer i historier er forskellige.

# data[].attributes.headline
Find den 1 sætning fra punktum til punktum, som du finder sjov, spændende, beskrivende, rørende, fyldt med symbolik, med billedsprog eller andet og kopier/skriv den ind

# data[].attributes.subject
Find den 1 sætning fra punktum til punktum, som du finder sjov, spændende, beskrivende, rørende, fyldt med symbolik, med billedsprog eller andet og kopier/skriv den ind

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Danmark med mere | Hele Danmark på ét sted

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her på Danmark Mm. er vi eksperter i hv-ord. Her kan du finde en liste over de forskellige hv-ord - og se de mest populære spørgsmål besvaret.

Hvor mange garder kan du se på billedet? "Hvor" er et af de forskellige hv-ord, der findes på dansk

Hvilke hv- ord findes der på dansk?

Herudover findes der en række kombinerede hv-ord:

Hvorhen
En version af "hvor", der spørger destination, fx. "Fortæl mig, hvorhen du gik"

Hvorfra
En version af "hvor", der spørger til rejsestart, fx. "Fortæl mig, hvorfra du gik"

En version af hvor, slået sammen med ordet "på"
Kan bruges fx. således: "Kontakt mig for de data, hvorpå rapporten bygger"

En version af hvor, slået sammen med ordet "til"
Kan bruges fx. således: "Hvortil er du nået i bogen, jeg lånte dig?"

Alle Hv-ord på dansk - helt kort

Der findes en lang række hv-ord på dansk. De bruges allesammen til at stille et spørgsmål.

Relaterede artikler

# data[].attributes.attachment_link.description
Her på Danmark Mm. er vi eksperter i hv-ord. Her kan du finde en liste over de forskellige hv-ord - og se de mest populære spørgsmål besvaret. Hvor mange garder kan du se på billedet? "Hvor" er et af de forskellige hv-ord, der findes på dansk Hvilke hv- ord findes der på dansk?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alle genrefilm har en række fællestræk. Det er de fællestræk, vi undersøger, når vi laver en genreanalyse.
Den enkelte genre har sine egne fællestræk, som er det særlige ved netop den genre. Enhver genrefilm har ikke nødvendigvis alle fællestræk, men en række af dem. Gysergenrens fællestræk er følgende:

Handling

Almindelige mennesker bliver angrebet af et monster (udefra eller indefra). I gyserfilm ser vi derfor karakterer, der bliver forfulgt, som må flygte, gemme sig og kæmpe for deres liv. Vi ser folk blive dræbt, besat af dæmoner eller forvandle sig til vampyrer, varulve eller zombier. Men undervejs i gyserfilmen må karaktererne også håndtere personlige konflikter - eller konflikter med omverdenen.

Persongalleri

I gyserfilm er det som regel almindelig mennesker, vi følger. Det er aldrig superhelte eller elitesoldater, men helt normale personer, familier og vennegrupper, der bliver truet. Det er folk, vi kan identificere os med, hvilket gør det ekstra uhyggeligt. Mange gyserfilm bruger derfor mindre kendte skuespillere, da vi opfatter filmstjerner som personer, der altid klarer den og ikke bliver dræbt.

Location

Location handler om de steder, gyserfilmen foregår. Gyserfilm kan bruge en lang række settings. Det kan være steder, vi helt instinktivt opfatter som farlige og uhyggelige - fx grotter, forladte huse, skove og ruiner. Men genren udspiller sig også i hverdagsagtige miljøer, som vi alle kender og opholder os i. For eksempel kældre, lofter, soveværelser og badeværelser. På badeværelset og i soveværelset er vi ofte alene og føler os sårbare, så det er endnu mere uhyggeligt at tænke på, at nogen (eller noget) overfalder os her.

Rekvisitter

Økser, knive, motorsave, reb - og mange andre drabelige ting - indgår som rekvisitter i gyserfilm. Men vi ser sjældent pistoler, maskingeværer og bomber, der i stedet hører hjemme i og . Det er nemlig mere uhyggeligt, at morderen går til nærangreb med en kniv end på afstand med en pistol. Derudover støder man ofte på masker og dukker i gyserfilmens univers. Masker og dukker er egentlig noget, man kender fra leg og sjov. Men i gysergenren har børn og deres uskyldige legesager efterhånden fået et uhyggeligt tvist.

Stil

Stil betegner en særlig brug af filmiske virkemidler. Gyserfilm har en række fællestræk, som går igen og på den måde kommer til at kendetegne genren.

Musik spiller en særlig rolle i gyserfilm. Musikken forstærker uhyggen og intensiverer spændingen. Ofte er det dybe instrumenter, der skaber suspense, mens lyse instrumenter som fx violiner bliver brugt til at skabe surprise og give tilskueren et chok. Lyset er også væsentligt for genren. Gyserfilm bruger gerne low key-lyssætning. Det vil sige, at der kun er brugt små lamper, og at lamperne er placeret, så de kaster lange skygger. De mørke skygger fremhæver uhyggen, og det er aldrig til at se, hvem eller hvad der lurer i skyggerne.

Derudover bidrager krydsklipning til spændingen. I krydsklipningen følger vi fx monstret eller morderen, der er på vej, mens hovedpersonen samtidig forsøger at gemme sig eller komme væk.

Mange gyserfilm gør desuden brug af subjektiv synsvinkel. Her ser vi begivenhederne "gennem øjnene" på en af personerne eller gennem øjnene på "monstret". Den subjektive synsvinkel øger uhyggen ved at give publikum en fornemmelse af, at noget sniger sig ind på nogen.

Tematik

Genrefilm har et sæt faste temaer, der kommer til udtryk i deres historier. Gyserfilm handler om forskellige typer af frygt. Det kan være frygt for naturen, det overnaturlige, sindssyge seriemordere, slanger, edderkopper, zombier osv. Et klassisk tema er det gode over for det onde, men også seksualitetener centralt i mange gyserfilm. Derudover er det ofte de personer, derholder sammen, som klarer sig mod ondskaben. Fællesskabet er vejen til overlevelse, men karaktererne kan også bliver for overmodige. De afdækker gamle grave, laver eksperimenter, trænger ind i dybe grotter, forladte templer eller ufremkommelige jungler - og den slags bliver straffet i gyserfilm.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle genrefilm har en række fællestræk. Det er de fællestræk, vi undersøger, når vi laver en genreanalyse. Den enkelte genre har sine egne fællestræk, som er det særlige ved netop den genre. Enhver genrefilm har ikke nødvendigvis alle fællestræk, men en række af dem.

# data[].attributes.headline
Lav en hotliste, hvor I opremser fordele/ forskelle mellem at være en zombie og et menneske

# data[].attributes.subject
Lav en hotliste, hvor I opremser fordele/ forskelle mellem at være en zombie og et menneske

# data[].attributes.body
Vælg en fiktiv dag og dato og skriv Zams dagbog med gode og dårlige oplevelser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Hvad er det?

En dagbog er en slags samling af minder og tanker fra udvalgte dage. I dagbogen behandler og kommenterer forfatteren dagens oplevelser. D agbøger dybt personlige og indholdet deles sjældent med andre end forfatteren selv - og så selvfølgelig med dagbogen. Dagbog hører under kategorien: refleksion.

2. Hvordan skriver jeg?

a. Resume af dagen: Skriv dagbogen som et slags resume over de vigtigste ting, hovedpersonen har oplevet på en dag.

b. Tanker, følelser og meninger: Den der skriver dagbogen fortæller både om, hvad der er sket i løbet af dagen, og hvad man synes om det. Husk derfor at dagbogen skal indeholde tanker, følelser og meninger om det der er sket.

c. Sproget: En dagbog kan skrives i et dagligdags-sprog. Men en dagbog kan også have kreative indfald, hvor der er plads til skæve vinkler og spøjse vendinger. Det skal helst lyde som om, at personen tænker højt.

d. Skriv til dig selv eller til selve dagbogen. I en dagbog skriver forfatteren ofte til sig selv eller direkte til dagbogen, som om den er en personlighed, der er villig til at lytte. Derfor starter nogle dagbøger med: "Kære dagbog".

e. Nutid og datid: En dagbog skrives nogle steder i nutid og andre steder i datid.

Man skriver i datid, når man tænker tilbage og fortæller om dagen.

Man skriver i nutid når man tænker over, eller kommenterer på det, der er sket.

I morges stod jeg for sent op. (datid)

Det plejer jeg ellers ikke at gøre. (nutid)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Hvad er det? En dagbog er en slags samling af minder og tanker fra udvalgte dage. I dagbogen behandler og kommenterer forfatteren dagens oplevelser. D agbøger dybt personlige og indholdet deles sjældent med andre end forfatteren selv - og så selvfølgelig med dagbogen. Dagbog hører under kategorien: refleksion. 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Få hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen. På Ind i dansk finder du en lang række værktøjer til brug i analysearbejdet i danskundervisningen, primært henvendt udskolingen. Opslagsværk over alle de vigtigste begreber til brug i undervisn

# data[].attributes.headline
Find eksempler fra bogen, som kan henlede jeres opmærksomhed på andre film, bøger, musik, reklamer mm.

# data[].attributes.subject
Find eksempler fra bogen, som kan henlede jeres opmærksomhed på andre film, bøger, musik, reklamer mm.

# data[].attributes.headline
I skal skrive jeres mening om bogen i detaljer

# data[].attributes.subject
I skal skrive jeres mening om bogen i detaljer

# data[].attributes.headline
Skriv et kort resume af hvert kapitel og på max 10 linjer

# data[].attributes.subject
Skriv et kort resume af hvert kapitel og på max 10 linjer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Man laver en miljøbeskrivelse i sin analyse, for at kunne beskrive og forstå de omgivelser, man møder i en tekst, et billeder, film m.m.

Hvorfor er miljøet vigtigt?

Vi skal føle, at vi er der selv: Forfattere gør ofte meget ud af at præsentere miljøet, for at trække os med ind i teksten. Vi skal helst føle, at vi selv er der. Hvordan blomsterne dufter, hvordan støvet ligger på kommoden, hvordan vaskemaskinen larrmer, osv.

Miljøet fortæller noget om personen: Miljøet kan have en afgørende betydning for, hvordan vi skal opfatte hovedpersonens baggrund, følelser og forhold i handlingen. Altså: at miljøet er med til at afspejle personen.

Steder, vejr og årstider har ofte symbolske betydninger: Miljøet kan også have symbolske betydninger. Fx kan gråvejr betyde at personen er trist, en mørk skov kan betyde utryghed og fare osv.

Hvordan laver man en miljøbeskrivelse?

Når du skal lave en miljøbeskrivelse i din analyse er det en god ide at kigge på disse 3 områder:

Stedet hvor handlingen foregår. (fx Århus, en have, stranden, en lejlighed osv)

Sansninger (Lugte, lyde, lys, farver osv.).

Find beskrivende tillægsord: Varmt, koldt, fugtigt, mørkt, grønt osv.

Sociale forhold (fx ghetto, overklasse, middelklasse, fattigt, kollektiv osv.)

Relationer (fx kollegaer, familieforhold, ægtepar, venner)

Tidsperiode: Ting eller sprog som peger på den tid handlingen foregår i (fx walkman = 1980'erne)

Vejr og årstid (fx gråvejr, regn, sol, forår, sommer osv.)

Hvordan er stemningen?

Hvordan påvirkes personen af miljøet?

Hvordan påvirkes personen af andre personer?

Find beskrivende tillægsord:
- Positiv energi: trygt, rart, kendt, kærligt, skønt osv.
- Negativ energi: farligt, utrygt, ukendt, anspændt osv.
- Neutral energi: kedeligt, trivielt, almindeligt

3) Miljøets betydning og forbindelse med handlingen

Er miljøet vigtigt for forståelsen af handlingen? Fx: en novelle der beskriver livet i ghettoen.

Hvordan afspejler miljøet personen? Fx: At bo et øde sted ude på landet = personen er ensom, isoleret.

Har steder symbolske betydninger? Fx skoven i "Rødhætte" = det ukendte og farlige.

Har vejret og årstiden symbolske betydninger? Fx gråvejr = tristhed.

Skema til miljøbeskrivelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Man laver en miljøbeskrivelse i sin analyse, for at kunne beskrive og forstå de omgivelser, man møder i en tekst, et billeder, film m.m. Vi skal føle, at vi er der selv: Forfattere gør ofte meget ud af at præsentere miljøet, for at trække os med ind i teksten.

# data[].attributes.headline
I skal skrive en miljøbeskrivelse ud fra hvert kapitel..husk der kan være flere miljøer

# data[].attributes.subject
I skal skrive en miljøbeskrivelse ud fra hvert kapitel..husk der kan være flere miljøer

# data[].attributes.body
kapitel 1 zam bidt ham der e nakken

kapitel 2 ved ik