# data[].attributes.body
tarkoittaa ihmiselle elintärkeää biologista valpastumisjärjestelmää.

# data[].attributes.body
melko tietoista ja harkittua toimintaa stressitilan tai ahdistuksen purkamiseksi

# data[].attributes.body
liikunta, rentoutuminen, tietoisen läsnäolon harjoitukset, toisen ihmisen kanssa keskustelu, lääkkeiden käyttö, viinilasillisen juominen, töiden vähentäminen, oman suhtautumistavan muokkaaminen stressaavaa tilannetta kohtaan

# data[].attributes.body
automaattisia mielensisäisiä prosesseja, jotka ylläpitävät psyykkistä tasapainoa

# data[].attributes.body
Kehon stressistä palautumisjärjestelmät, esim. parasympaattinen hermosto

# data[].attributes.body
Stressioireilu näkyy tiedonkäsittelyssä, tunteissa ja käyttäytymisessä. Stressaavat ajatukset saattavat häiritä muistia ja keskittymistä

# data[].attributes.body
Aika, jonka kuluessa elimistö palautuu stressistä.

# data[].attributes.body
- kypsiä puolustusmekanismeja
- itselle tai toiselle vain vähän tai ei ollenkaan haitallisia
- huumori on sopeutumista edistävä puolustusmekanismi
- nokkela huulenheitto vaivaantuneessa tilanteessa voi muuttaa ilmapiirin vapautuneeksi

# data[].attributes.body
-sydämensyke tiheytyy, verenpaine nousee, verenkierrossa tapahtuu muutoksia
-parasympaattisen hermoston toiminta vähenee

# data[].attributes.body
Palautuminen on kaikilla yksilöllistä, mutta yleisiä palautumiskeinoja ovat esim. musiikin kuuntelu, riittävä uni, luonnossa liikkuminen ja kavereiden kanssa oleilu.Opiskelun lomassa vapaapäivät lisäävät palautumisen helpoutta

# data[].attributes.body
Stressijärjestelmiä on kolme:
1. sympaattinen (parantaa elimistön kykyä selvitä vaara- ja stressitilanteista)

2. lisämunuaisytimen hormonaalinen järjestelmä (vapauttaa adrenaliinia ja noradrenaliinia)

3. hypotalamus-aivolisäke-lisämunuaiskuori järjestelmä eli HPA-akseli (se on keskeinen järjestelmä stressireaktioiden ja stressin vaikutusten säätelyssä. Sen toiminnan tehostuminen lisää energian varastointia, sillä stressitilassa elimistön energian tarve kasvaa)

# data[].attributes.body
esim. ulkoistava muiden syyttely tai tosiasioiden kieltäminen. Epäkypsät puolustusmekanismit eivät edistä sopeutumista vaikkakin ne suojaavat mieltä hankalalta kokemukselta juuri kyseisellä hetkellä

# data[].attributes.body
Stressin voimakkuuteen voi vaikuttaa itse, koska stressi on dynaaminen tila. Arvioimalla itse stressin syytä voi helpottaa stressiä

# data[].attributes.body
Psykologinen joustavuus on kykyä toimia tarkoituksenmukaisesti, tietoisesti ja omien arvojen ohjaamina. Psykologisella joustavuudella on suora yhteys stressin käsittelyyn. Sitä kehittämällä hankitaan laajemmat valinnanmahdollisuudet stressaavissa tilanteissa ja vaikutetaan omaan psyykkiseen hyvinvointiin.

# data[].attributes.body
Ihmisen stressin käsittelytavat vaihtelevat henkilöiden välillä. Persoonallisuus ja erityisesti temperamentti vaikuttavat. Myös lapsuuden aikana saatu hoito ja sen laatu muuttavat käsittelytapoja.

# data[].attributes.body
Kykyä olla myötätuntoinen itseään kohtaan. Kostuu kyvystä huomata kärsimys itsessään ja lievittää sitä. Itsemyötätunnon avulla voi suhtautua itseensä lempeämmin ja ymmärtäväisemmin.

# data[].attributes.body
Iita, Tiia, Nella, Vieno