# data[].attributes.body
Kralj - najviši vladar ispod kojega su bili staleži:
1. plemstvo
2. svećenstvo
3. seljaci, građanstvo

# data[].attributes.body
Luj XVI  bio je kralj Francuske od 1774. do 1792.
-neodlučnost i konzervativizam su naveli narod Francuske da ga smatraju simbolom tiranskog režima
-on je bio jedini francuski kralj koji je pogubljen, a njegova smrt je okončala  francusku monarhiju.

# data[].attributes.headline
KAKO JE DRŽAVA  BILA POLITIČKI USTROJENA

# data[].attributes.subject
KAKO JE DRŽAVA  BILA POLITIČKI USTROJENA

# data[].attributes.body
- u rujnu 1791. godine Ustavotvorna skupština donijela je ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom, kralj je dijelio ovlasti sa skupštinom
- u skupštini jakobinci su zastupali prava siromašnih
- prava i interese bogatih zastupali su žirondinci

# data[].attributes.body
- Uzroci Francuske revolucije bili su gospodarski (loši životni uvjeti) te ideološki uzroci (prosvjetiteljske ideje), povećanje poreza siromašnima
-  treći stalež je bio politički obespravljen. Javne i državne službe obavljali su samo plemići i svećenici koji su također bili oslobođeni plaćanja poreza te su dodatno, kao vladajući stalež, od kralja dobivali državne naknade

# data[].attributes.headline
DOGAĐAJ KOJI JE NATJERAO TREĆI STALEŽ NA POBUNU

# data[].attributes.subject
DOGAĐAJ KOJI JE NATJERAO TREĆI STALEŽ NA POBUNU

# data[].attributes.body
- novi vojni porazi, nestašica hrane i skupoća izazvali su pobunu
- jedino je taj treći stalež plaćao poreze. Seljak je plaćao šest vrsta poreza, crkveni porez, kao i razna davanja gospodaru u obliku novca, rada, plodina. Tako je oko 70 % svojih prihoda seljak morao davati bilo gospodaru zemlje, bilo crkvi ili državi. Uz to, mnogi su seljaci dužni izvršavati radnu obvezu koja se sastojala od teškog rada 30-ak dana godišnje na izgradnji puteva i sličnih javnih radova.

# data[].attributes.headline
KOJEG DATUMA I KOJIM DOGAĐAJEM ZAPOČINJE REVOLUCIJA

# data[].attributes.subject
KOJEG DATUMA I KOJIM DOGAĐAJEM ZAPOČINJE REVOLUCIJA

# data[].attributes.body
- 14. srpnja 1789. pala je Bastilla, zatvor političkih zatvorenika. Nakon pada došlo je do izbijanja fizičkog nasilja. Seljaci su željeli odlučivati o sudbini i politici.
- Seljaci su bili prestrašeni. Iz straha su se okretali protiv feudalnih gospodara, napadali dvorove, palili arhive. Padom Bastille došlo je do euforije u Parizu, činilo se da je Revolucija pobijedila.
- vrhunac je donošenje DEKLARACIJE O PRAVIMA ČOVJEKA I GRAĐANINA

# data[].attributes.headline
RAZVOJ REVOLUCIJE OD PROGLAŠENJA NARODNE SKUPŠTINE

# data[].attributes.subject
RAZVOJ REVOLUCIJE OD PROGLAŠENJA NARODNE SKUPŠTINE

# data[].attributes.body
- zastupnici trećeg staleža u lipnju 1789. godine odlučuju proglasiti narodnu skupštinu jer ne žele više da svaki stalež ima po jedan glas već jedan zastupnik - jedan glas kako bi glasovanje bilo ravnopravnije

# data[].attributes.body
- Ustavotvorna skupština trebala je donijeti novi Ustav - temeljni državni zakon
- kralj i ostatak povlaštenih staleža ili su zabrinuti razvojem događaja pa su počeli pripremati rušenje Ustavotvorne skupštine

# data[].attributes.body
Prva Republika nastala je u slijedu poslije francuske revolucije a zatim nakon ukidanja monarhije
- Prvu Republiku proglasio je francuski narod 22. rujna 1792. godine.
-To je bilo prvi put u nekoliko stoljeća da jedna veća europska nacija pređe sa monarhije u republiku.
-To je također bio i prvi korak u razvoju europskih liberalnih demokracija.
- Prva Republika trajala je do 1804. godine kada se prvi konzul Napoleon Bonaparte proglasio carem

# data[].attributes.body
Počeo je u lipnju 1793. kad su zbacili žirondince sa vlasti i preuzeli vlast, uspjeli su bolje organizirati obranu i natjerati neprijatelje ne povlačenje ali su istodobno uveli teror koji je ubio puno ljudi (oko 40000)
- ako bi netko rekao nešto dobro o Luj XVI oni bi bili osuđeni na giljotinu
- poslije 14 mjeseca su zbačeni sa vlasti Robespierre i njegovi najbliži suradnici, koji su giljotinirani bez suđenja tako je doživio istu sudbinu kakvu je i on provodio
-  poslije toga su opet vlast preuzeli žirondinci

# data[].attributes.body
- ukidaju se sve obaveze i davanja od strane feudalaca seljacima, te se ukida desetina i sudovi.
- Francuska postaje Republika
- zakup koji su plaćali seljaci feudalcu je ostao, ali su se seljaci mogli otkupiti od toga. Prestala je postojati apsolutna monarhija i feudalni odnosi – otvoren je put prema ravnopravnosti.

# data[].attributes.body
- dana 26. kolovoza, Deklaracija o pravima čovjeka i građanina koju donosi Ustavotvorna skupština.
- U njoj se ističe da se ljudi rađaju i ostaju slobodni i jednaki u pravima. Deklaracija je štitila neotuđiva prava čovjeka, slobodno vlasništvo, sigurnost i otpor protiv tlačenja, ističući da svaki suverenitet počiva u narodu, a ne na kralju. Svi su jednaki pred zakonom. Proglašava slobodu govora i pisanja i jamči nepovredivost prirodnog vlasništva

# data[].attributes.body
Započela je decentralizacija vlasti, koja je dovela do podjele Francuske na departmane, koji su svi bili iste veličine, a kojima su na čelu bile lokalne izabrane skupštine. Na taj način izbijen je utjecaj plemstva i kraljevih ljudi na lokalnoj razini. Sudstvo je također izbijeno iz ruku plemstva i svećenstva, a suci su postali izborna kategorija. Izjednačen je porezni sistem, koji se sada naplaćivao na svaki oblik vlasništva i na sve oblike profita. Uveden je jedinstven sistem mjera i utega, i ukinute su lokalne putarine i lokalne carine. Za umjerene revolucionare ovo vrijeme i ovakve odluke činile su se kao kraj Revolucije.