# data[].attributes.body
Skill acquisition theory (44, 146)

Skill acquisition theory är ett samlat namn för kognitiva inlärningsteorier och i detta fall kompetensbaserad inlärning.

Gemensamt för tex ACT (Andersson 1983) och information-processed theory är att man först lär sig vad man ska göra,kunskap om.

Sedan lär man sig hur genom övning för att detta sedan blir automatiserat. Inom ACT kallas detta deklarativ kunskap, procodural kunskap och sedan automatiserad kunskap. Exempel kan vara grammatiska former eller att köra bil.

Enligt nativism är språk medfödd förmåga medan SAT ses mer som en icke medfödd, kognitiv förmåga bland andra kognitiva förmågor och en mer medveten process.

Man använder språket och det blir automatiserat och därmed fokuserar på outputen, medan Kraschens modell fokuserar mer på input.

Kritik: Man menar att ordet practice (övning) som är fokus i teorin inte nödvändigtvis alltid leder till automatisering. McLaughlin menar också att systemet är varierat och omstruktureras.

# data[].attributes.body
Inputens betydelse i klassrummet

Inputens betydelse är viktig för att inlärning av ett språk ska kunna ske. Samtliga språkinlärningsteorier har med inputens betydelse och vikt olika mycket.

Vi kan titta på olika typer av input. Genom berikad, förstärkt och utvecklad input får man mer information, där delar av språket är framhävt och även med förklaringar. Att få tillräcklig input är också viktigt. Genom inputen är noticing viktigt för bearbetning och att uppmärksamma den. Svårt att säga vad som väger tyngst i inlärningssituationen. Inputen bör även ligga över inlärarens nivå. (detta kan man enligt Krashen kalla l+i och för Vygotsky den proximala utvecklingszon). Ytterligare kan man lägga till Longs tanke från interkationshypotesen där förhandling om betydelse leder till inlärning.

Tre olika input är alltså

Berikad input

förstärkt input

Utvecklad input

I nedanstående text har vi berikad input, dvs extra många beskrivande adjektiv att fokusera på.
Om vi tar följande text och ska fokusera på adjektiv:
En arg kund ringer till det internationella företaget och skäller på en stackars operatör. Kunden känner sig båda arg och beslutsam.

Exempel på förstärkt input kan vara
En arg kund ringer till det internationella företaget och skäller på en stackars operatör. Kunden känner sig båda arg och beslutsam.

Exempel på berikad input är:
I texten ovan ser du ett adjektiv i obestämd form. När vi vill göra adjektivet i bestämd form lägger vi även till en artikel samt sätter substantivet i bestämd form: Det internationella företaget /Den glada flickan/ Det goda äpplet.

Förslagsvis ska inputen både bara kvalitativ, kvantitativ, kunna göra att inläraren lägger märke till strukturen till exempel. För att göra inputen begriplig bör läraren kunna lägga sin på i+1 / proximal utvecklingzon och ställa frågor som leder till kommunikation och utveckling.

Inputen i en emplicit miljö bör dock vara stöttande (scaffolding) och läraren bör ge utrymme för mer output.

# data[].attributes.body
Pluricentrisk språk: ett språk som talas i flera olika länder. Därav kan de språkliga reglerna inom artighet och pragmatik variera.

# data[].attributes.body
En av hypoteserna Inom Kraschens monitormodell. Dvs att vi har ett filter som gör att vi kan ta till oss språk eller inte beroende på till exempel ångestgrad. Ett uppfällt filter gör att vi trots input inte kan ta till oss språket och utvecklas. Ett nedfällt filter anser att vi har låg ångestgrad tex och kan därför ta till oss mer. Barn har ofta detta nedfällt.

# data[].attributes.body
En beteckning för den version av målspråkssystemet en inlärare har mentalt representerad vid olika skeden i utvecklingen. (Inläraren testar och anpassas till nya hypoteser ooch utvecklar nya grammatiska regler).

1. Inlärarspråket är systematiskt (man går igenom vissa stadier)

2. Inlärarspråket är varierande (hastighet och slutresultat förändras)

Exempelvis så utmärks språket av
- övergeneraliseringar
- förenklingar
- holistisk inlärning

En del stannar i språket (fossilisering)
Inlärare är mellan två regler (fri variation=)

Selinkers interimspråksteori (1972)
Den var betydelsefull för det var det först försöket till en mer sammanhängande andraspråkteori. Beskev olika kognitiva processer som kunde förklara interimspråkets utveckling och karakär. Synen förändrade då man såg inlärningen i vuxen ålder mer som en allmän kognitiv inlärning.

# data[].attributes.body
Förklara detta och koppla det till en teori

Det handlar om att man inte kan säga att den input man får speglar den output som kommer. Inom detta pratar man också om poverty of stimulus. Man har aldrig hört de meningar man yttrar.
Detta tillhör nativismens tanke.
Processbarhetsteorin tog sin an detta.

# data[].attributes.body
Att man avstannar under en viss del i interimapråket (på en icke- målspråksidentisk nivå trots att man korrigeras eller får grammatiska förklaringar. och utvecklas inte mer eller väldigt långsamt.  Sker främst Inom Uttal och grammatisk strukturer.

Enligt Selinker (1972)
Olika faktorer påverkar: ålder, motivation, språkbegåvning.

Exempel:
Vanliga fel är t ex, rak ordföljd istället för omvänd ordföljd efter icke-subjekt : Ex. Igår jag gick till Lund, eller fel artikel (en/ett) Ex. ett papper, fel preposition: Ex Kan jag gå på toaletten.

Begreppet har bland annat kritiserats av Long som hellre kallar det stabilisering.

# data[].attributes.body
En av hypoteserna i Kraschens teori som handlar om ett filter är uppfällt eller nedfällt. Han anser att detta filter påverka inlärka inlärningshastighet och slutnivå beroende på attityd till målspråket eller motivationen till exempel. Även mer personliga faktorer som ängslan, känslomässigt tillstånd, självförtroende eller andra faktorer kan påverka.

# data[].attributes.body
Talakt. Kommunikativ språkhandling
Talakt i vissa situationer, tex artighet, sociala koder etc

Styrs av tre faktorer som kan vara kulturellt
situation, relationen och personen.

# data[].attributes.body
Förhandling om betydelse. Har med interaktion att göra. Dvs att genom interaktion med en talare av högre nivå kan man få fram betydelsen och budskapet. Det finns studier som har visat på att instruktionerna hos denna grupp blev bättre än utan förhandling om begriplighet. MICHAEL LONG.

# data[].attributes.body
Vid inlärning av grammatik till exempel ställs hypoteser mot varandra hela tiden och man processar.
De kan antigen glömmas bort eller flytta in i långtidsminnet.
När en struktur automatiserats lämnas plats för nästa nivå. Här pratar man även implikationell hierarki där en stadie betyder att man redan processat stadierna under.

# data[].attributes.body
1. Behaviorism 50.tal: Vygotsky: respons och stimuli

2. Interimspråkshypotesen 70-tal: Selinker, fossilisering

3. Markedness diffrence hypothesis 77: Eckman, typologisk markering

4. Interaktionshypotesen 1983: Long. (Flyman 73) 'mdrade den 96

5. Outputhypotesen 1985: Swain. Pushed output/ noticing

6. Processbarhetsteorin 98-tal: Pienneman: Utvecklingsordning/ stadier

# data[].attributes.body
1. Problemorientering
2. Medvetenhet

Den som lär in har identifierat ett problem i kommunikationen, dvs att det man vill säga inte räcker till.
Medvetenhet handlar om att man vet om att ett problem uppstått och man gör något åt det.

Imorse åkte vi till universitetet för att skriva, vad heter, en test. Vad heter universitetstest?
- En tentamen

Undergrupper

1. undvikande (ämnet undviks eller påbörjas med överges=

2. parafraser (fraser som är nära i betydelse men inte helt korrekt: gå i träder istället för krockade med trädet)

3. medveten transfer (The mer han gör det, the mer...)

4. vädjan om hjälp

5. mim