# data[].attributes.body
Efter denne model var udarbejdet, var det nemt at bestemme andre stjernehobes afstand til Jorden, da det antages, at de retter sig inden for de samme regler som Hyadernme

# data[].attributes.body
Der indsættes en vandret linje, som afspejler forskellen i den absolutte og tilsyneladende størrelsesklasse (m-M), som med afstandsmodulet kan benyttes til at beregne afstanden til stjerne hoben

# data[].attributes.body
- Benyttes på Stjernehobe
- Indsamler data for få antal stjerne i den givne hob
- Indsætter i et HR-diagram med udarbejdet absolutte størrelsesklasse-model
- Dermed bestemt afstand

# data[].attributes.body
Efterfølgende sætte stjernernes datapunkter ind oven på denne nye kurve og direkte aflæse den tilhørende absolutte str. kla.

# data[].attributes.body
Dernæst har man kunne lægge datapunkterne ind oven på denne bestemte kurve og den tilhørende absolutte str. kla. som følgende:

# data[].attributes.body
Så har man, med de foregående afstandbestemmelses-metoder (1), 2), 3)), bestemt den absolutte størrelsesklasse ved alle disse stjerner. Dette har givet aksen for den absolutte størrelsesklassen og et sammenhæng mellem absolutte str. kla. og  lysstyrken og temperaturen:

# data[].attributes.body
Så har man med

# data[].attributes.body
Mange datapunkter fra fra Hyaderne, plugged in i et HR-diagram:

# data[].attributes.body
150 lysår (46 pc) borte finder vi stjernehoben Hyaderne. En stjernehob. Denne hob betragtes som standarthoben, da der er blevet udarbejdet et meget grundigt HR-diagram, eller Hovedserietilpasnings-kurve.

# data[].attributes.body
- Lige gamle
- Dannet af samme stof
- Ens kemiske sammensætninger
- Sammenholdt at tyngdekraft

# data[].attributes.body
Styrker:
De pågældende stjerner skal være tilpas langt væk, for at det kan antages at stjerne  i stjernehoben er i samme afstand til Jorden.
Det er en hurtig måde at bestemme afstanden til en anden stjernehob

(Bonus info: Solens nærmeste stjerne er Proxima Centtauri. Den er 4,22 lysår væk, svarende til 1,29 pc)

Svagheder:
Stjernernehoben må ikke være forlangt væk, da lyset lysstyrken ellers ikke kan måles og at risikoen for støvskyer i den pågældende retning. Hvis der er støvskyer, vil de målte datapunkter, som der fittes efter, ikke være korrekte.

Afstande denne metoden kan bruges i:
1) Radar: 1km-150 mio km (0,000004 pc)
2) Stjerneparallakser:   -  100pc
3) Spektroskopiske metode:  - 10000 pc (Mælkevejen radius ca.)
4) Hovedserietilpasning: Samme som spektroskopiske metode.

# data[].attributes.body
1) Rader
2) Stjerneparallakser
3) Spektroskopiske afstandsbestemmelse
4) Hovedserietilpasning
5) Variable stjerner
6)Lystyrke af kuglehobe
7) Supenova
8) Hubbleslov

# data[].attributes.body
http://astro.unl.edu/naap/distance/animations/clusterFittingExplorer.html
Der er et tilhørende arbejdsark i lectio (9/1-17 , 5. modul)

# data[].attributes.body
http://astro.unl.edu/naap/distance/cluster_fitting.html

# data[].attributes.body
https://prezi.com/bm_cbkq78f9r/astronomi/

# data[].attributes.body
- Styrker vs. svagheder
- baggrund for denne metode
- Formlen
- Afstanden den kan bestemme
- Nr. på trappen
- Gennemgang af selve metoden, evt eksempel.
-

# data[].attributes.body
side 214
(Det er begrænset hvad der står i bogen )