# data[].attributes.body
NAPOMENA:
Zbirku "SLAVNE ŽENE" pregledajte tako da prstom ili klizačem (na donjem dijelu prozora) pomićete slike lijevo - desno po vremenskoj traci.
Strelice s lijeve (|<) i desne (>|) strane služe za pomicanje prezentacije na sam početak, odnosno kraj!

# data[].attributes.attachment_caption
Likovna reprodukcija Eve Lucasa Cranach 

# data[].attributes.body
Eva je prema Bibliji prva žena koja je kročila svijetom, a njezina pojava imala je velik utjecaj na kulturno-povijesnu ulogu žene. U početku je stvorena s Adamom, iz njegovog rebra i s njim ravnopravno živjela. Iako je navela Adama da kuša jabuku sa zabranjenog stabla zbog čega su protjerani iz Edena, zemaljskog raja, ona je ipak prva žena.

# data[].attributes.body
Hatšepsut, egipatska kraljica XVIII. dinastije, vladala od 1498. pr. Kr. do 1483. pr. Kr. Iz dinastijskih je razloga bila udana za svog polubrata Tutmozisa II.

Hatšepsut je bila prva žena koja je ikad vladala nekom državom, a vladala je čak dvadeset i pet godina. Morala se ponašati kao muškarac jer je inače ljudi ne bi poštovali. Proglasila se kraljem, a ne kraljicom i iz svoga imena izbacila ženski nastavak. Odijevala se kao muškarac, a katkad čak nosila i lažnu bradu!

# data[].attributes.attachment_caption
Sapfo s Lezbosa, lirska pjesnikinja antičke Grčke 

# data[].attributes.headline
Sappho s Lezbosa (oko 620. – oko 570. pr. Kr.) 

# data[].attributes.subject
Sappho s Lezbosa (oko 620. – oko 570. pr. Kr.) 

# data[].attributes.body
Sapfo s Lezbosa bila je lirska pjesnikinja antičke Grčke koja je za života bila toliko poznata da su joj u čast stvoreni kipovi. Hvalili su je Platon i drugi grčki pisci i nazivali “Desetom muzom”. Preživjelo je vrlo malo fragmenata njezina djela jer je pisala na vrlo specifičnom dijalektu, eolskom grčkom, koji je kasnijim latinskim piscima bilo teško prevesti.

Njezina poezija bila je lirska poezija – uz liru – i često se pjevala na zabavama visokih Grka. Pisala je o strasti, gubitku i dubokim ljudskim emocijama. Neke od njezinih sačuvanih pjesama impliciraju da je možda imala romantične odnose sa ženama, pa stoga iz njezina imena dobivamo etimologiju "lezbijke" i "safičke".

# data[].attributes.body
"Moja čast nije ustupljena nego samo osvojena." - Kleopatra

Kleopatra je bila posljednja kraljica drevnog Egipta iz dinastije Ptolemejevića, makedonskog podrijetla. Jedna od najpoznatijih figura antičkog svijeta. Kleopatra je svojom ambicijom, velikom inteligencijom, ljepotom i šarmom utjecala na rimsku politiku zarobivši srca dvojice velikih Rimljana. Bila je ljubavnica Julija Cezara, a kasnije i supruga Marka Antonija.  Njenom smrću izumrla je kraljevska loza, a Egipat je pretvoren u rimsku provinciju.

# data[].attributes.attachment_caption
Duccio: Bogorodica s djetetom iz 1284.,tempera na drvu

# data[].attributes.headline
Blažena Djevice Marija (oko 20. pr. Kr.-)

# data[].attributes.subject
Blažena Djevice Marija (oko 20. pr. Kr.-)

# data[].attributes.body
Majka Božja, Sveta Marija, Blažena Djevica Marija i Bogorodica tradicionalni su nazivi kojima se koriste katolici, pravoslavci i ostali u opisivanju Marije. Marija je, prema nauku Katoličke Crkve, Majka Crkve , Kraljica neba i zemlje te Suotkupiteljica čovječanstva. Prema evanđeljima, živjela je u Nazaretu u pokrajini Galileji. Na aramejskom, njenom materinjem jeziku, zvala se Mirjam. Stupila je u brak s Josipom i rodila Isusa, Sina Božjega kojeg je začela na čudesan i jedinstven način po Duhom Svetome, te ga odgajala s Josipom. U svim evanđeoskim tekstovima, Marija je u prvom redu Isusova majka. To je njena uloga u povijesti spasenja. Kršćani je iz poštovanja zovu Blažena Djevica Marija.

# data[].attributes.attachment_caption
Agnodice, prva žena liječnica zabilježena u povijesti

# data[].attributes.body
Agnodice je bila primalja i ginekologinja koja je radila u Ateni, u staroj Grčkoj. Često se spominje kao prva žena liječnica zabilježena u povijesti.  Iako postoji neslaganje oko toga je li Agnodice stvarna osoba, ona je nadaleko poznata kao pionir ženske medicine.
Agnodika je naučila medicinu od Herofila, a bavila se medicinom prerušena u muškarca jer žene nisu bile priznate kao liječnice u starogrčkom društvu. Agnodice je postala liječnica kako bi pomogla ženama koje su umirale tijekom porođaja ili uslijed reproduktivnih bolesti jer nisu željele otići kod muškog liječnika. Atenski muškarci iz ljubomore su je ozloglasili jer su vjerovali da zavodi žene. Kada su otkrili njezin pravi identitet, završila je na sudu zbog nezakonite liječničke prakse. Agnodike bi bila osuđena na smrt da žene Atene nisu protestovale na suđenju i stale u njenu obranu. Kao rezultat toga, Atena je od tada ukinula zakon koji je dopuštao samo muškarcima da postanu liječnici.

# data[].attributes.attachment_caption
Marija Magdalena - umjetničko djelo autora Carlo Dolci

# data[].attributes.body
“Vidjela sam Gospodina i on mi je to rekao”.

Marija Magdalena - pokornica, Isusova vjerna učenica, klanjateljica Euharistije.
Iako je Marija Magdalena istaknuta figura u kršćanstvu, Biblija ne sadrži nikakve podatke o njenom rođenju, roditeljstvu ili obiteljskom statusu.
Marija je bila rodom iz mjesta Magdale na Genezaretskom jezeru (po kojemu se i naziva Marija Magdalena ili Magdalenska), a Isus ju je izliječio od teške bolesti (prema Novom zavjetu, istjerao je iz nje sedam demona).
Izvještaji iz evanđelja i drugih izvora sugeriraju da je Marija Magdalena bila jedna od Isusovih najodanijih sljedbenika, ustrajno ga pratila i stajala pod križem u trenucima njegove muke i smrti raspeća, a također ga je prva vidjela uskrsnuloga.

22. srpnja Crkva slavi spomendan sv. Marije Magdalene.

# data[].attributes.body
Boudicca je bila inspirativni vođa Britanaca. Vodila je nekoliko plemena u pobuni protiv rimske okupacije. U početku uspješna, njezina je vojska od 100.000 ljudi opljačkala Colchester, a zatim i London. Njezina je vojska kasnije poražena. Rodila se 30. godine nove ere, a umrla je 61. godine u bitci s Rimljanima.

# data[].attributes.body
Himiko (zvana i Pimiko, 卑弥呼) prva je poznata vladarica Japana i navodni začetnik Velikog svetišta Ise , koje se još uvijek smatra najvažnijim Shintō svetištem u Japanu.

Prema japanskoj legendi, Himiko je bila kćerka cara Suinin (pr. 1. st. pr. Kr. – 1. st. n. e. ), koji joj je dao skrbništvo nad svetim ogledalom, simbolom božice sunca.

Himiko je imala dvojni status i kao vladarica i kao visoka svećenica što potvrđuje teoriju da su ranim Japanom upravljale žene s vjerskim moćima.

# data[].attributes.body
Hipatija je bila grčka filozofkinja i matematičarka. Predavala je filozofiju, matematiku, geometriju i astronomiju.
Kći je matematičara Teona iz Aleksandrije. Bila je pristaša Platonove filozofije, a oko 400. godine postala je voditeljica filozofske škole u Aleksandriji. Oko nje okupljali su se nekršćanski filozofi u Aleksandriji, privučeni njezinom inteligencijom, elokvencijom, skromnošću i ljepotom.

# data[].attributes.body
Rođena u Kairouanu u Tunisu, Fatima al-Fihri bila je kći bogatog muslimanskog trgovca. Iako postoji mnogo misterija oko povijesti ove žene, jedno je sigurno - ona je uspostavila džamiju al-Qarawiyyin 859. godine u Fezu u Maroku. Ova džamija kasnije je postala poznato sveučilište al-Qarawiyyin, koje je danas prepoznato kao najstarije preživjelo sveučilište na svijetu.

Kada je prvi put odlučila sagraditi džamiju, bila je u dobroj poziciji da to učini, jer je naslijedila novac i od očeve i od muževe smrti. Muslimanska zajednica u Fezu brzo se širila, a kako je broj vjernika rastao, al-Fihri je smatrala da im treba mjesto na koje bi mogli otići. Džamija je postala prva vjerska ustanova u sjevernoj Africi, a kako je postala sveučilište, najveće arapsko sveučilište u sjevernoj Africi.

# data[].attributes.body
„U vremenu kada se žene nisu smjele obrazovati, pisati knjige..., uvijek je postojala ona jedna koja je učinila korak dalje i prekinula tu nesretnu sudbinu te dokazala da su žene itekako sposobne, te mogu i znaju sve što i muškarci.“

Ne zna se kad je rođena, ali Jelena Slavna preminula je 946. godine. Bila je hrvatska kraljica, žena kralja Mihajla Krešimira II. Navodno je podrijetlom bila iz najmoćnije zadarske patricijske obitelji Madijevaca za što, međutim, nema potvrda u povijesnim izvorima. Bila je omiljena u hrvatskom narodu i poznata kao Jelena Slavna.

# data[].attributes.body
Mističarka, autorica i skladateljica. Hildegarda iz Bingena živjela je povučeno, provodeći većinu vremena iza zidina samostana. Međutim, njezini spisi, poezija i glazba bili su otkriće za to vremensko razdoblje. Savjetovali su je pape, kraljevi i utjecajni ljudi tog vremena. Njezini spisi i glazba utjecali su na ljude do danas.

# data[].attributes.body
Eleanora Akvitanska bila je, u 12. stoljeću najmoćnija žena svog vremena. Bila je vojvotkinja od Akvitanije i kraljica Francuske i Engleske.

Eleonora je imala dug i skandalozan život za ono vrijeme. Bila je lijepa, inteligentna i obrazovna što je bilo netipično za žensku osobu tog doba. Tokom života snažno je dominirala francuskom i engleskom politikom, a njezin utjecaj se širio gotovo čitavom zapadnom Evropom.

Srednji vijek je bio vremenski period križarskih ratova u kojem su uglavnom dominirali muškarci, ali je Eleonora, sa svojim izvanrednim i izuzetnim dostignućima, bila izuzetak. Ona je sa svega 19 godina, ponudila Crkvi pomoć njenih borbenih vazala - 300 žena. Kako žene u to vrijeme nisu imale šta da traže na bojnom polju, Eleonora je izjavila da će ona i njene žene pomagati ranjenima.

Eleonoru su imenovali za lidera njenih vojnika. Sve žene su bile obučene u oklop i nosile su koplja, ali nisu učestvovale u borbama.

Križarska kraljica Eleonora od Akvitanije je bila toliko impresivna da su je uspoređivali sa mitskom kraljicom Amazona.

# data[].attributes.attachment_caption
Barbara Celjska - Crna kraljica s Medvedgrada

# data[].attributes.body
Barbara Celjska puno je poznatija kao C rna kraljica s Medvedgrada. Klasična legenda kaže da je Barbara imala dugu crnu kosu te je izlazila samo noću, odjevena u crno, s crnim rukavicama na rukama na kojima je najčešće stajao pripitomljeni crni gavran. Navodno je ptica na njezinu zapovijed kopala oči i kandžama ranjavala sve koji su se zamjerili Crnoj kraljici. Po nekim teorijama ta je ptica zapravo bila njezina ljubav koja je kletvom pretvorena u gavrana. Zvala ga je Tugomir.

Barbara Celjska je sa samo 13 godina postala žena ugarsko-hrvatskog kralja Žigmunda Luksemburškog, iako je njihov brak sklopljen dvije godine kasnije, 1408. kada je Barbara imala 16 godina.  Barbara od 1420. nosi naslov češke kraljice, od 1433. rimsko-njemačke carice (kad je njen muž okrunjen za njemačko-rimskog cara).

Njezin život je bio spletkarski, razuzdan i poročan. Barbara je u svom političkom djelovanju pokazivala veliku oštroumnost i političko umijeće. Bila je žena izvanredne ljepote koja se bavila alkemijom zato što je bila zatočena u preranom braku s mužem kojega gotovo nije viđala jer je bio zauzet borbama za širenje kraljevstva (po pretpostavkama povjesničara).

Umrla je pokošena kugom 11. srpnja 1451.

# data[].attributes.attachment_caption
 Ivana Orleanska spaljena na lomači 1431. u dobi od devetnaest godina

# data[].attributes.body
"Ne bojim se da sam rođena za ovo".

Ivana Orleanska živjela je u 15. stoljeću i bila je velika vjernica. Ispovijedala se svaki dan. Od djetinjstva je imala vizije u kojima su joj arhanđeo Mihovil, sveta Katarina i sveta Margareta povjerili zadatak oslobođenja Francuza od Engleza. Svojom hrabrošću i nevjerojatnim duhom osvojila je srca vojnika, postala vojskovođom i otjerala Engleze u bitci kod Orleansa. Tijekom opsade Pariza ranjena je, a nakon toga zarobile su je burgundske trupe i predale Englezima. Spalili su je na lomači pod osudom za herezu, a nakon smrti proglašena je mučenicom, a zatim i sveticom. Njezin blagdan slavi se 30. svibnja.

# data[].attributes.body
Indijski mistik i pjesnik. Mirabai je rođena u privilegiranoj hinduističkoj obitelji, ali je napustila život princeze i provodila vrijeme kao mistik i bhakta Sri Krishne. Pomogla je revitalizirati tradiciju bhakti (devocionalne) joge u Indiji.

# data[].attributes.body
"Daruj mi, Gospodine, svoje neumorno srce da u meni radi umjesto mojega."

Španjolska pjesnikinja, reformatorica karmelićana i mistik. Sveta Terezija Avilska proživjela je španjolsku inkviziciju, ali je izbjegla suđenje unatoč svojim mističnim otkrićima. Pomogla je reformirati tradiciju katoličanstva i odvratiti religiju od fanatizma.

# data[].attributes.attachment_caption
Armada portret kraljice Elizabete I naslikao je 1588. godine

# data[].attributes.body
“Iako se spol kojemu pripadam smatra slabim, ipak ćete mi naći stijenu koja se savija bez vjetra.”

Kraljica Elizabeta I. jedna je od najuspješnijih monarha u britanskoj povijesti. Pod njom je Engleska postala glavna europska sila u politici, trgovini i umjetnosti.

Elizabeta I. bila je jedna od uistinu velikih žena u povijesti, najveća ženska vođa u 16. stoljeću. Poznata je bila po svojoj inteligenciji, lukavstvu i vrućoj naravi. Dobila je nadimak 'The Virgin Queen' (Kraljica Djevica) jer se odlučila udati za svoju zemlju umjesto za muškarca.

# data[].attributes.body
Bila je hrvatska književnica i diplomatkinja, velikašica iz obitelji Zrinski. Bila je poznata kao mecena i kao prva žena u Banskoj Hrvatskoj koja se bavila ne samo prevođenjem, nego je i sama pisala književne tekstove.

# data[].attributes.body
a woman of spirit, the pride of her gender and century

Jelena Zrinski bila je kći hrvatskog bana Petra Zrinskog i banice Katarine Zrinski, pripadajući tako jednoj od najmoćnijih hrvatskih plemićkih obitelji. Bila je udana za erdeljskog kneza Franju I. Rákóczyja s kojim se pridružila nezadovoljnom hrvatskom i ugarskom plemstvu u otporu centralističkim težnjama Beču. Bila je aktivna i u zrinsko-frankopanskom otporu 1670-ih. Nakon muževe smrti preudala se za još jednog erdeljskog kneza, Imru Thökölyja, novog vođu pobune protiv habsburškog dvora. S njim se također istaknula među ustanicima.
Jelenu Zrinski je posebno glasovita po svojoj trogodišnjoj (1685. – 1688.) samostalnoj obrani utvrde Palonak u Mukaču. Zbog toga se danas smatra najvećom hrvatskom ratnicom, a francuski kralj Luj XIV. nazvao ju je “najhrabrijom ženom Europe”.

# data[].attributes.body
Zadnja kraljica samostalne Engleske i kraljica Škota te kraljica Irske. Od 1702. godine Aktom o uniji Engleska i Škotska su zakonski ujedinjene u Veliku Britaniju čiji je prvi suveren bila Ana. Irsko Kraljevstvo ostalo je neovisno pa je Ana vladala Velikom Britanijom i Irskom zasebno. i Ane, nastavio je vladati sam nakon Marijine smrti 1694. godine do svoje smrti 1702. godine.

# data[].attributes.attachment_caption
Maria Kirch jedna od prvih javno poznatih astronoma 

# data[].attributes.body
"Neko vrijeme, dok je moj dragi pokojni suprug bio slab i bolestan, pripremala sam kalendar iz svojih izračuna i objavljivala ga pod njegovim imenom."

Maria Margaretha Winckelmann Kirch bila je njemačka astronomkinja, jedna od prvih javno poznatih astronoma svog razdoblja. Marija se od malih nogu zanimala za astronomiju, a kasnije se udala za slavnog njemačkog astronoma i matematičara Gottfrieda Kircha s kojim je timski, promatrala nebo (ona jug, a on je sjever). Njihovi su podaci korišteni za izradu kalendara i almanaha, a također su bili vrlo korisni u navigaciji. Akademija znanosti u Berlinu vodila je prodaju njihovih kalendara.
Maria je javnosti postala poznata kad je 21. travnja 1702. otkrila "Komet iz 1702." C/1702 H. Ona se i samostalno bavila astronomskim radom objavljujući na njemačkom jeziku pod svojim imenom i za to dobivala odgovarajuće priznanje. Njezine publikacije, koje su uključivale njezina zapažanja o Aurori Borealis (1707.), konjunkciji Sunca sa Saturnom i Venerom (1709.), te približavanje Jupitera i Saturna u 1712. postao je njezin trajni doprinos astronomiji. Predsjednik Berlinske akademije znanosti Gottfried von Leibniz ju je jako cijenio i predstavio ju je 1709. pruskom dvoru, gdje je Maria objasnila njezino viđenje sunčevih pjega.
Nakon smrti muža, 1710. Maria je pokušala zauzeti mjesto astronoma i proizvođača kalendara na Kraljevskoj akademiji znanosti. Iako je njezinu peticiju podržao Leibniz, izvršno vijeće akademije odbacilo je njezin zahtjev za formalnim stavom rekavši da bi "ono što joj ustupimo moglo poslužiti kao primjer u budućnosti", tj. reći da nisu željeli stvarati presedan imenovanjem žene. Za Kirch imenovanje na akademiji ne bi bio samo znak časti, već je bio presudan za osiguravanje prihoda za nju i njezinu djecu. Iako u staroj cehovskoj tradiciji obrta bilo je moguće da žena preuzme položaj svog supruga nakon njegove smrti, tadašnje znanstvene institucije uglavnom nisu slijedile tu tradiciju.

# data[].attributes.attachment_caption
Laura Bassi, prva sveučilišna profesorica

# data[].attributes.body
Laura Maria Caterina Bassi Veratti bila je talijanska fizičarka i akademkinja 18. stoljeća. Prepoznata i prikazana kao "Minerva" (božica mudrosti), bila je prva žena koja je doktorirala znanost i druga žena na svijetu koja je stekla zvanje doktora filozofije. Radila je na Sveučilištu u Bologni, a bila je i prva plaćena učiteljica na sveučilištu i svojedobno najplaćenija zaposlenica sveučilišta. Postala je prva žena članica koje znanstvene ustanove kada je izabrana u Akademiju znanosti Instituta u Bologni 1732.
Bassi je popularizarala Newtonovu mehaniku u Italiji.
Nadbiskup Bologne (kasnije papa Benedikt XIV .) uveo ju je u Benedettini (slično modernoj Papinskoj akademiji znanosti) kao dodatnog člana 1745. godine. Zauzela je katedru za eksperimentalnu fiziku 1776., a na toj poziciji ostala je do svoje smrti.

# data[].attributes.body
Marija Terezija češka i ugarsko-hrvatska kraljica, austrijska nadvojvotkinja, prva i jedina žena koja je vladala Habsburškom Monarhijom. Zbog njezine znakovite i utjecajne vladavine, četrdesetogodišnje razdoblje njezine vladavine znano je kao Terezijanizam.

# data[].attributes.body
Tijekom 19. stoljeća žene u Europi i Sjedinjenim Državama aktivno su se zalagale za pravo na isto obrazovanje kao i muškarci, a neke značajne pionirke u tomu su uspjele unatoč društvenim preprekama na svojemu putu.
Elizabeth Blackwell rođena je u Britaniji, a s obitelji je emigrirala u Sjedinjene Države 1832. Godine 1849. postala je prva žena koja je stekla medicinsku diplomu, ako se izuzme James Barry, britanski vojni kirurg za kojeg se široko vjeruje da je bio žena koja je živjela kao muškarac i koji se 1812. kvalificirao za liječnika. Ruskoj matematičarki Sofiji Vasiljevni Kovalevskoj, prvoj ženi u modernoj Europi koja je stekla doktorat iz matematike, zabranjeno je studiranje na sveučilištima u njezinoj domovini. Diplomirala je na sveučilištu u Njemačkoj, a kasnije je izabrana na mjesto redovitite profesorice na Sveučilištu Stockholm u Švedskoj.

# data[].attributes.body
"Moć bez povjerenja nacije nije ništa."

Katarina Velika jedna je od najvećih svjetskih povijesnih ličnosti, a kraljica pruskog porijekla jedna je od nemilosrdnijih žena na ovom popisu.

Bila je carica Rusije od 1762. do 1796. godine. Došla je na vlast nakon svrgavanja supruga Petra III u državnom udaru koji je sama organizirala. Tokom njene vladavine Rusija je postala jedna od najvećih sila Europe.

Katarina je zaslužna za modernizaciju Rusije i uspostavila prvu školu za djevojčice koju financira država, vratila je moć crkve unutar države i potaknula razvoj gospodarstva, trgovine i umjetnosti. Period vladavine Katarine II se smatra zlatnim stoljećem Rusije.

# data[].attributes.body
'Ako nemaju kruha, nek' jedu kolače.' - Marija Antoaneta, 1789. godine.

Marija je bila zadnja kraljica apsolutističke Francuske. Poznata je po skandalima koje je uzrokovala, a koji su često loše opisivani. Tijekom života i nakon smrti Marija je jednima predstavljala simbol svega dobrog, a drugima svega lošeg vezanog za monarhiju i kraljevsku porodicu.
'Ako nemaju kruha, nek' jedu kolače', poznata je izjava koja se pripisuju Mariji Antoaneti. Ipak, danas se smatra da je ovaj citat potekao od Jean-Jacquesa Rousseaua koji je jednom prilikom izjavio da je to rekla "jedna princeza" misleći pritom na suprugu Luja XIV. Današnji povjesničari smatraju da su njezini suvremenici, među kojima su najoštriji bili Mary Wollstonecraft i Thomas Jefferson, pretjerivali opisujući Mariju Antoanetu.

# data[].attributes.body
Engleska spisateljica, Wollstonecraft napisala je najznačajniju knjigu u ranom feminističkom pokretu. Njezin pamflet “Otvrđivanje prava žena” postavio je moralnu i praktičnu osnovu za proširenje ljudskih i političkih prava na žene. Bila je pionir u borbi za žensko pravo glasa.

# data[].attributes.body
"Budi hrabar i bori se."

Toypurina je bila liječnica Tongva/Kizh iz sela Jachivit. Poznata je po svom protivljenju kolonijalnoj vladavini španjolskih misionara u Kaliforniji te je 1785. povela svoj narod u pobunu protiv njihovih španjolskih tlačitelja. Ona je narodni heroj naroda Kizh i, prema knjizi Toypurina: Ivana Orleanska iz Kalifornije, ona je "...jedina Indijanka koja je pokrenula, organizirala i vodila pobunu protiv stranog ugnjetavanja u cijeloj američkoj povijesti. Ona je izvanredna i jedinstvena u indijanskoj povijesti pa stoga i u američkoj povijesti."

# data[].attributes.body
"stvoreno je da vjeruje da su žene napravljene isto kao i muškarci"

Wang Zhenyi bila je kineska astronomkinja i matematičarka u vrijeme dinastije Qing. U dobi od 24 godine objavila je matematički vodič za početnike “Jednostavni principi računanja”. Pomoću teleskopa proučavala je zvijezde i planete Sunčeva sustava. Proučavala je mnoge znanstvene
teme iz područja astronomije i trigonometrije, unatoč tome što su zakoni sprječavali da žena stjeće visoko obrazovanje.

# data[].attributes.body
“Osoba, bilo da se radi o gospodinu ili dami, koja ne voli dobar roman, mora biti nepodnošljivo glupa.”

Jane Austen, bila je engleska spisateljica iz 18. stoljeća koja je pisala ljubavne romane,  a jedna je od rijetkih pisaca koji su slavu doživjeli za života.
Bila je hvaljena zbog svog realističnog pristupa tadašnjem plemstvu, a do danas je jedna od najčitanijih britanskih autora svih vremena. Njeni najpoznatiji romani su "Razum i osjećaji", "Ponos i predrasude" i "Emma".

Njezini romani su smiješni, simpatični i preispituju uloge žena u društvu.
Austen je skrivala ​​svoj identitet kao autorica, a tek je njezinom smrću njezin brat Henry otkrio javnosti da je ona prava autorica.
Nakon što je njezin nećak objavio “A Memoir of Jane Austen” 1869. godine, njezini književni utjecaj postaje dio opće kulture, a teme i pouke iz njezinih romana i danas vrijede.

# data[].attributes.body
"Zbog njih sada mogu živjeti san. Ja sam sjeme slobodnog i znam to. Namjeravam donijeti velike plodove."

Sojorner Truth poznata je po borbi za prava žena. Ostat će zapamćena kao afroamerička abolicionistkinja i aktivistkinja za prava žena, rođena je u ropstvu 1797. godine u zaselku Swartekill u newyorškom okrugu Ulster kao Isabella Baumfree. Iz ropstva bježi 1826. godine

# data[].attributes.body
,,Svijet me tako neljubazo iskoristio, bojim se da me je učinio sumljičavim prema svima."

Mary Anning bila je engleska kolekcionarka i trgovkinja koja je postala poznata širom svijeta po nalazima koje je napravila u jurskim morskim fosilnim slojevima u liticama duž La Manchea u okrugu Dorset u jugozapatnoj Engleskoj. Njezina otkrića pridonijela su promjenama u znanstvenom razmišljanju o prapovijesnom životu i povijesti Zemlje.

# data[].attributes.body
Bila je Britanka jamajkanskog porijekla i medicinska sestra te poslovna žena. Tijekom Krimskog rata osnovala je "britanski hotel" koji je imao udobne odaje za bolesne časnike. Pokazala je suosjećanje, hrabrost i vještinu u brizi za bolesnicima i pri izradi biljnih lijekova. Proglašena je najznačajnijom britanskom crnkinjom.

# data[].attributes.attachment_caption
Portret Margaret Fuller iz 1872. godine.

# data[].attributes.body
"Dali bismo srušiti svaku proizvoljnu barijeru. Ženi bismo željeli otvoriti svaki put jednako slobodno kao i muškarcu…”

"U glavama muškaraca postoji ton osjećaja prema ženama kao prema robovima..."

“...Budimo mudri i ne ometajmo dušu. Neka radi kako hoće. Imajmo jednu kreativnu energiju, jedno neprestano otkrivanje. Neka poprimi kakav će oblik i nemojmo ga vezati prošlošću za muškarca ili ženu, crnu ili bijelu.”

Citati iz ' Žene u devetnaestom stoljeću ' (1845.)

Margaret Fuller  bila je američka spisateljica, aktivistica za ženska prava i bila je povezana s transcendentalističkim pokretom.

# data[].attributes.body
“Je li  čovjek  ikada stvorenje kojemu se može povjeriti potpuno neodgovorna moć? I ne čini li robovlasnički sustav, uskraćujući robu sva zakonska prava na svjedočenje, svakog pojedinog vlasnika neodgovornim despotom? Može li itko pasti na zaključak kakav će biti praktični rezultat”

Doživotna borka protiv ropstva. Njezin roman Koliba ujaka Toma bio je bestseler i pomogao je u popularizaciji kampanje protiv ropstva. Abraham Lincoln je kasnije primijetio da su njezine knjige bile glavni faktor iza američkog građanskog rata.

# data[].attributes.attachment_caption
Dragojla Jarnević - prva hrvatska profesionalna književnica i začetnica planinarstva i alpinizma u Hrvatskoj

# data[].attributes.body
Dragojla Jarnević bila je učiteljica, a potom i vrsna novelistica, dramatičarka, prozaistica i pjesnikinja. Rođena u Karlovcu, napisala je autobiografske memoare “Dnevnik”, njezino glavno pisano djelo. Napisala je i roman “Dva pira”, što je jedan od starijih hrvatskih romana pripovjednog žanra. Smatraju je prvom hrvatskom profesionalnom književnicom.
U rujnu 1843. popela se na Okić, što je prvi zabilježeni primjer alpinističkog pohoda u nas pa je stoga nazivaju začetnicom planinarstva i alpinizma u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
“The more I study, the more insatiable do I feel my genius for it to be.”

Grofica Ada Lovelace bila je engleska matematičarka i kći pjesnika Lorda Byrona. Kao studentica poznatog matematičara Augustusa De Morgana upoznaje se s radom Charlesa Babbagea na diferencijalnom i analitičkom stroju. Opisala je način na koji se analitički stroj može programirati
kako bi izračunao određene brojeve. Njezine bilješke sadrže ono što se danas smatra prvim algoritmom napravljenim da bi ga stroj mogao obraditi, a što je ušlo u povijest kao prvi računalni program. Iz tog razloga zovu je i "prva programerka". Njoj u čast jedan od programskih jezika nosi i danas njezino ime (programski jezik ADA).

# data[].attributes.body
Elizabeth Cady Stanton (1815. – 1902.), američka društvena aktivistica i vodeća osoba u ranom pokretu za prava žena. Bila je ključna figura u stvaranju ranih pokreta za pravo glasa žena u SAD-u. Bila je glavni autor Deklaracije osjećaja  1848.

# data[].attributes.body
Ne zanimaju nas mogućnosti poraza. Oni ne postoje.

Britanska kraljica. Predsjedavajući jednim od najvećih imperija viđenih u povijesti, kraljica Viktorija bila je poglavar države od 1837. do 1901. Nastojala je steći utjecaj u britanskoj politici, dok je ostala podalje od stranačke politike. Ona simbolizira cijelo doba viktorijanskih vrijednosti.

# data[].attributes.body
„Kako se vrlo malo može učiniti u duhu straha."

Florence Nightingale, bila je engleska bolničarka, statističarka i utemeljiteljica modernog sestrinstva koja je razumjela prednosti higijene i sanitacije u prevenciji bolesti. Florence Nightingale postigla je prepoznatljivost kroz obuku medicinskih sestara na terenu tijekom Krimskog rata gdje je organizirala zdravstvenu njegu za ranjene vojnike.

# data[].attributes.body
Barton je bila medicinska sestra pionirka u američkom građanskom ratu. Prevladala je žestoko protivljenje kako bi dovela medicinske jedinice blizu prve crte bojišnice. Bila je osnivačica predsjednice američkog Crvenog križa i provela je svoj život služeći drugima u nevolji. Barton je podržavala žensko pravo glasa i razbila je mnoge rodne barijere tijekom svog života.

# data[].attributes.body
Rođena u Britaniji, Blackwell je bila prva žena koja je stekla medicinsku diplomu u Americi i prva žena koja je upisana u medicinski registar Ujedinjenog Kraljevstva. Blackwell je pomogao u razbijanju društvenih barijera, omogućujući ženama da budu prihvaćene kao liječnice

# data[].attributes.body
Jedna od najvećih američkih pjesnikinja, Emily Dickinson većinu je svog života proživjela povučeno. Njezine pjesme objavljene su posthumno i dobile su široku književnu pohvalu zbog svog odvažnog i nekonvencionalnog stila. Njezin pjesnički stil ostavio je značajno naslijeđe na poeziju 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
"Sada su Sile započele agresiju, a izumiranje naše nacije je neizbježno. Kad bismo samo prekrižili ruke i prepustili im se, ne bih imala lica da vidim naše pretke nakon smrti."

Ova kineska carica jedna je od najznačajnijih i najozloglašenijih žena u modernoj povijesti. Bila je poznata po svojoj ljepoti, šarmu, ali i želji za moći i nemilosrdnoj vladavini. Iako je porijeklom iz srednjeg sloja, carica je postala jer je jedina od priležnica cara Hsien Fenga rodila sina. Godinama je vladala preko sina, a nakon ugušenja Bokserskog ustanka u svojoj domovini, posvetila se modernizaciji Kine društvenim reformama, pa je zabranila smrtne kazne na prijekim sudovima diljem zemlje.

# data[].attributes.body
“Dok su se drugi molili za dobro vrijeme koje dolazi, ja sam radila za to.”

Victoria Woodhull bila je voditeljica američkog sufražetskog pokreta i prva žena koja je pokrenula tjedne novine, a bila je i prva kandidatkinja za američkog predsjednika. Na vrhuncu svoje aktivnosti 1870-ih uhićena je zbog protesta na kojima je zahtijevala posve jednaka prava žena i muškaraca u tadašnjem društvu.

# data[].attributes.attachment_caption
Millicent Fawcett, britanska borkinja za jednaka prava žena

# data[].attributes.body
"What draws men and women together is stronger than the brutality and tyranny which drive them apart."

Vodeća sufražetkinja i borac za jednaka prava žena. Vodila je najveću britansku organizaciju za pravo glasa, nenasilnu (NUWSS) i odigrala ključnu ulogu u pridobivanju glasova žena. Također je pomogla u osnivanju Newnham Collegea u Cambridgeu.

# data[].attributes.body
“An imperious necessity forces me to speak the truth, as I see it, whether the speech please or displease, whether it bring praise or blame. That one loyalty to Truth I must keep stainless, whatever friendships fail me or human ties be broken.”

Annie Besant bila je britanska socijalistkinja, teozofistkinja, aktivistica za ženska prava, spisateljica, govornica, edukatorica i filantropkinja.
Smatra se pobornicom ljudske slobode, a bila je i gorljivi pristaša irske i indijske samouprave.
Ušla je u povijest kao plodna autorica s više od tri stotine knjiga i pamfleta. Suosnovala je hinduističko sveučilište Banaras, a bila je i članica teozofskog društva. Također je aktivno vodila kampanju za neovisnost Indije. Petnaest godina Besant je u Engleskoj bila javna zagovarateljica ateizma i znanstvenog materijalizma.
Besantin je cilj bio osigurati zapošljavanje, bolje životne uvjete i odgovarajuće obrazovanje za siromašne.

# data[].attributes.attachment_caption
Clara Zetkin - aktivistkinja za prava žena i radnica

# data[].attributes.body
„Borba proleterke za oslobođenje ne može biti slična borbi koju buržujka vodi protiv muškaraca svoje klase. Naprotiv, to mora biti zajednička borba s muškarcima svoje klase protiv čitave klase kapitalista.“

Clara Zetkin bila je socijalistkinja, revolucionarka, izvanredna govornica, pacifistkinja i žustra aktivistkinja za prava žena i radnica koja je do smrti smatrala da se ravnopravnost može postići samo kroz klasnu revoluciju kojom bi se dokinuo kapitalistički sustav. Značajna je i po tome što je pomogla organizirati prvi Međunarodni dan žena 8. ožujka 1911. godine, nadahnut borbom žena iz radničke klase i prosvjedima u New Yorku u kojima su radnice tražile bolju plaću, kraće radno vrijeme i pravo na priključivanje sindikatima.

# data[].attributes.body
"Moramo osloboditi polovicu ljudske rase, žene, kako bi one mogle pomoći osloboditi drugu polovicu."
"Morate učiniti da se žene računaju koliko i muškarci; morate imati jednak moralni standard."
“Muškarci čine moralni kodeks i očekuju da ga žene prihvate."

Britanska sufražetkinja, Emily Pankhurst posvetila je svoj život promicanju ženskih prava. Istražila je sve načine prosvjeda, uključujući nasilje, javne demonstracije i štrajkove glađu. Umrla je 1928., 3 tjedna prije zakona koji je svim ženama starijim od 21 godine dao pravo glasa.

# data[].attributes.body
Prva australska zastupnica u parlamentu i žestoka aktivistica za ženska prava. Edithino djetinjstvo bilo je u najmanju ruku traumatično. Njezina majka umrla je dok je rađala kada je Cowan imao samo sedam godina, a njen otac je optužen i osuđen za ubojstvo svoje druge žene kada je imala 15 godina i nakon toga pogubljen. Od malih nogu Edith je bila pionir za ženska prava, a njezin izbor u parlamentu s 59 godina 1921. bio je neočekivan i kontroverzan.

# data[].attributes.body
“Shvaćam da patriotizam nije dovoljan. Ne smijemo imati mržnje ni gorčine prema nikome.”                                                          Smatrana krivom za izdaju, osuđena na smrt i ubijena od strane streljačkog voda u dobi od 49 godina, hrabrost Edith Cavell bila je teško kažnjena u njezinu životu. Medicinska sestra koristila je bolnicu Crvenog križa u  kojoj je radila kako bi spasila živote vojnika s obje strane Prvog svjetskog rata, bez ikakve diskriminacije, kao i krijumčarenje više od 200 savezničkih vojnika iz Belgije, slavno govoreći: postoje životi koje treba spasiti. Njezina hrabrost i empatija ju je, na žalost, stajala života.

# data[].attributes.attachment_caption
Ivana Hirschmann – prva učiteljica gimnastike u Hrvatskoj

# data[].attributes.body
Rodila se u židovskoj obitelji u Svetom Nikoli kraj  Zeline 23.veljače 1866., a umrla  je 8.svibnja 1943.

Godine 1888. položila je i ispit iz matematičko-tehničke skupine predmeta za službovanje u višim pučkim školama, a 1894. ispit za poučavanje u višim djevojačkim školama.Bila je jedina žena od 30 primjenih prolaznika Tečaja za učitelje gimnastike u Zagrebu od 1894. do 1896. koji je organizirao Franjo Bučar.

Ivana Hirschmann uspješno je položila ispit za gimnastičku učiteljicu u srednjim školama. Od 1891. radila je kao privremena pomoćna učiteljica tjelovježbe u Građanskoj djevojačkoj školi, a od 1908. kao stalna učiteljica nižih pučkih škola

„s potrebnom podukom u gimnastici“. Od 1912. podučavala je i u višim djevojačkim školama kućanskog i trgovačkog smjera. U Ženskom liceju u Zagrebu službovala je od 1892. do 1920. godine, a do umirovljenja 1923. radila je u Stručnoj školi, . Bila je prva učiteljica gimnastike u Hrvatskoj s položenim državnim stručnim ispitom.

# data[].attributes.attachment_caption
Marie Curie u svom pariškom laboratoriju.

# data[].attributes.body
“Nothing in life is to be feared, it is only to be understood. Now is the time to understand more, so that we may fear less.” ~ Marie Curie

Maria Skłodowska-Curie francuska je kemičarka i fizičarka poljskog podrijetla. Najslavnija je znanstvenica među ženama i za mnoge vječna inspiracija u radu. Otkrila je i istraživala radioaktivnost zajedno sa suprugom Pierreom Curiem i Antoineom Henrijem Becquerelom. Prva je žena na svijetu koja je osvojila Nobelovu nagradu (1903.), za svoj rad na otkriću dva nova kemijska elementa, polonija i radija. Na taj je način dokazala da žene mogu biti jednako uspješne na svim područjima rada, kao i muškarci. Osim iz fizike, dobila je Nobelovu nagradu i iz kemije (1911.).

Svoju ideju da je znanost djelatnost koja treba koristiti cijelom čovječanstvu dokazala je tako da nije patentirala proces izolacije radija, već je omogućila da ga istražuju i drugi.

U drugom svjetskom ratu unovčila je Nobelovu nagradu svog preminulog supruga kako bi pomogla u liječenju ranjenika. Njena starija kćer, Irene Joliot-Curie, osvojila je Nobelovu nagradu godinu dana nakon smrti svoje slavne majke, dok a mlađa kći, Eva Curie, napisala je njezinu opsežnu biografiju Gospođa Curie (Madame Curie, 1937). U čast bračnomu paru Curie nazvana je mjerna jedinica aktivnosti radioaktivnog izvora kiri, kemijski element kurij, radioaktivni mineral kirit, po Curie-Skłodowskoj nazvan je planetoid (7000 Curie) i radioaktivni mineral sklodovskit.

# data[].attributes.body
Emily Murphy bila je prva žena sudac u Britanskom Carstvu. Godine 1927. udružila je snage s još četiri Kanađanke koje su pokušale osporiti stari kanadski zakon koji je rekao: "žene se ne bi trebale smatrati osobama."

# data[].attributes.body
"Ja sam novinarka i 'nova žena', ako taj izraz znači da vjerujem da mogu učiniti sve što svaki muškarac može.˝

Annie Londonderry , bila je židovska latvijska imigrantica u Sjedinjene Države koja je 1894.-95. postala prva žena koja je biciklirala diljem svijeta. Nakon što je završila svoje putovanje, izgradila je medijsku karijeru oko angažmana s popularnom koncepcijom o tome što znači biti žena.

# data[].attributes.body
"Istina o životu sigurna je kao gravitacija: da bismo živjeli potpuno, moramo naučiti koristiti stvari i voljeti ljude.... a ne voljeti stvari i koristiti ljude."

Montessori je pedagogiju utemeljila Maria Montessori, rođena 31. kolovoza 1870. u gradiću Chiaravalle u Italiji. Odrasla je u vrlo imućnoj i obrazovanoj obitelji sa slobodoumnim stajalištima. Diplomirala je medicinu kao prva žena u Italiji 1892. na dječjem odjelu sveučilišne psihijatrijske klinike u Rimu, gdje je i započela svoj radni vijek. Potaknuta radovima i rezultatima francuskih liječnika Jean Marc Itarda i Eduarda Seguina razradila je vlastite pribore kojima je pokušala pomoći djeci s teškoćama u razvoju. Na to ju je potaknula vlastita spoznaja da se takvoj djeci osim isključivo medicinskim može pomoći i odgojnim metodama. Medicinsko-pedagoški institut otvorila je 1900. zbog obrazovanja učitelja i odgojitelja za skrb, odgoj i njegu djece s mentalnom retardacijom. Početkom je dvadesetog stoljeća upisala na Sveučilištu u Rimu pedagogiju, antropologiju i psihologiju, a 1907. otvorila prvu Casa di bambini (Dječju kuću) u jednoj sirotinjskoj četvrti toga grada.

Svoju je prvu knjigu Il metodo della pedagogia scientifica applicato all educazione infantile nelle case dei bambini (Metoda znanstvene pedagogije primijenjena na obrazovanje najmlađih u dječjim kućama) objavila 1909. godine. Nedugo je potom osnovala Montessori udruženja u Rimu, Napulju i Milanu.
Montessori je pedagogija zaintrigirala i potaknula Grahama Bella, izumitelja telefona i ujedno učitelja za gluhonijemu djecu, koji je 1912. u svojoj kući otvorio jedan razred prema tome pedagoškom modelu.

U dvadesetim i tridesetim godinama dvadesetoga stoljeća osnivaju se Montessori udruženja u Nizozemskoj, SAD-u, Švicarskoj, Indiji, Pakistanu i u mnogim drugim zemljama.
Maria Montessori umrla je 1952. u gradiću Noordwijk aan Zee u Nizozemskoj.

# data[].attributes.body
Marija Jurić Zagorka bila je hrvatska književnica i novinarka.

Bila je prva profesionalna novinarka i najčitanija hrvatska književnica. Jedno je vrijeme uređivala novine Obzor. Pokrenula je i uređivala Ženski list, prvi hrvatski časopis za žene, i Hrvaticu. Borila se protiv društvene diskriminacije, mađarizacije i germanizacije te za prava žena. Potpora u književnosti i novinarskom radu bio joj je Josip Juraj Strossmayer, koji je nagovara na pisanje romana. Pisala je romane namijenjene široj publici u kojima isprepliće ljubavne priče s elementima nacionalne povijesti. Neka su njezina prozna djela dramatizirana i ekranizirana.

# data[].attributes.body
Ivana Brlić Mažuranić je književnica, vrlo poznata po svim djelima koje je napisala. Pisala je poezije, bajke, romane...
Ivana je čak 4 puta bila nominirana za NOBELOVU NAGRADU za književnost.
Ivana je svojim djelima ovaj svijet učinila boljim mjestom!

# data[].attributes.body
" Is this Canada the free? Canada the
enlightened?"

Helen Armstrong bila je kanadska aktivistkinja za ljudska prava i rad, koja je sudjelovala u generalnom štrajku Winnipega 1919. godine.
Bila je od milja poznata kao "Ma" među radničkom klasom u Winnipegu. Ovaj nadimak za majku bio je prikladan izraz simpatije za čelnicu ženskih sindikata i zaštitnica radničkih prava. Dok su je vijesti često prikazivale kao agresivnu, bliske osobe je pamte kao toplu i suosjećajnu osobu.

# data[].attributes.body
“If I could tell you what it meant, there would be no point in dancing it”
― Isadora Duncan

Bila je američka plesačica koja je nastupala s velikim priznajnem diljem Europe i SAD-a.
Rođena je 26. svibnja 1877. u Kaliforniji.
Plesala je u zapadnoj Europi, SAD-u i Sovjetskom Savezu.Otvorila je škole kako bi podučavala mlade žene filozofije plesa.

# data[].attributes.body
Bila je gluhonijema hrvatska slikarica u 19 stoljeću.

# data[].attributes.body
"Znanost tjera ljude da nesebično posežu za istinom i objektivnošću; uči ljude da prihvaćaju stvarnost, s čuđenjem i divljenjem, a da ne spominjemo duboko strahopoštovanje i radost koju prirodni poredak stvari donosi pravom znanstveniku."

Lise Meitner rođena je 1878. godine u Beču. Voljela je prirodne znanosti, ali je znala da će se, kao djevojčica, morati izboriti za pravo da stekne visoku naobrazbu. Lise se 1907. godine zaposlila u Institutu za kemiju u Berlinu. Tamo je upoznala Otta Hahna, čime je počela suradnja koja je potrajala sve do kraja njezine karijere. Lise i Otto pokušali su umjetno proizvesti nove elemente tako što su neutronima gađali uranij. 1938. godine morala je pobjeći u Švedsku zato što su nacisti došli na vast u Njemačku, a ona je bila Židovka. Lisa je otkrila nuklearnu fisiju - nuklearnu reakciju pri kojoj se oslobađa nuklearna energija. Njoj u čast ime je dobio element Mt (Meitnerium). Bila je proglašena ženom godine.

# data[].attributes.body
Sanger je bila vodeći pionir u ponudi kontracepcijskih i zdravstvenih usluga ženama. U to vrijeme kontroverzan, Sanger je zaslužan za vodeću ulogu u legalizaciji kontracepcije i objavljivanju informacija o planiranju obitelji. Osnovala je Američku ligu za kontrolu rađanja i potaknula razvoj kontracepcijskih pilula.

# data[].attributes.body
"Slijepa sam, ali vidim; gluha sam, ali čujem"

Slijepa i gluha ostala je sa samo 19 mjeseci, no kasnije je prozvana osmim svjetskim čudom. Ona je žena koja je dokazala da je sve moguće ako za to ima volje. Unatoč zdravstvenim tegobama, uz pomoć svoje učiteljice Anne Sullivan, naučila je komunicirati i raspoznavati svijet oko sebe. Započele su tako da bi Helen opipala predmet, a Anne bi joj na dlan prstima ispisivala ime predmeta. Do završetka studija naučila je komunicirati na razne načine, primjerice čitajući rukom s nečijih usta. Napisala je nekoliko knjiga i bila veoma obrazovana te uspješna studentica. Život je provela zalažući se za slijepe i gluhe, a proputovala je svijet educirajući ljude o osobama s invaliditetom.

# data[].attributes.body
Tjekom njenog posjeta New York-u primjetila je da vozači tjekom nevremena trebaju gurati glave kroz prozoz tako da bi vidjeli cestu, s toga je odlučila izmisliti brisače stakla na automobilu, taj izum i dan danas se korist. 1917. godine, postali su standardni dio automobilske opreme.

# data[].attributes.body
“Flying does not rely so much on strength, as on physical and mental co-ordination.”

Elise Raymonde Deroche bila je kći vodoinstalatera, a počela se koristiti pseudonimom barunica Raymonde de Laroche, po svemu sudeći, u sklopu svoje glumačke karijere. Letenjem se počela baviti 1909. godine, kad joj je bilo 27 godina, a od Francuskog aero-kluba (franc. Aéro-Club de France) dobila je pilotsku dozvolu s rednim brojem 36.

# data[].attributes.attachment_caption
Adeline Virginia Woolf - „kraljica književnosti“

# data[].attributes.body
„Usuđujem se pretpostaviti da je Anon, koja je napisala toliko pjesama a da ih nije potpisala, uglavnom bila žena.”

„Ako ne kažete istinu o sebi, ne možete ju reći ni o drugim ljudima.”

Adeline Virginia Woolf, bila je spisateljica i osnivačica feminističke književne kritike, rođena je na današnji dan 1882. godine u Londonu. Iako je najpoznatija po svojim romanima, posebice Gospođi Dalloway (1925.) i Svjetioniku (1927.), Virginia je napisala niz eseja o teoriji umjetnosti, povijesti književnosti i feminizmu.

# data[].attributes.body
"Ako želite ono što nikada niste imali, morate raditi to što nikad niste radili."

"Sve je u našim rukama, zato ih ne smijemo dići."

Smatra se najznačajnijom osobom modnog dizajna u 20. stoljeću. Rođena je u malom mjestu Saumuru. Pretvorila je pariški hotel Ritz u svoj dom, gdje je živjela preko 30 godina. Iako je bila genijalka, najviše je se pamti po dva izuma: parfemu Chanel No. 5, koji je lansiran 1923. godine, i Chanel odijela koji se sastoji od suknje do koljena i sakoa. Njen izum je i mala crna haljina koju je osobito popularnom učinila velika glumica Audrey Hepburn. Nadimak "Coco" koji znači ljubimac navodno je dobila u kafiću La Rotonde na Montparnasseu. Pjevala je u kabaretu, a kad bi publika htjela još, vikali bi Coco i ime je ostalo.

# data[].attributes.attachment_caption
Anna Eleanor Roosevelt - „Prva dama svijeta“

# data[].attributes.body
"Budućnost pripada onima koji vjeruju u ljepotu svojih snova" - Eleanor Roosevelt

Anna Eleanor Roosevelt bila je američka diplomatkinja, pisac, predavač i socijalna aktivistkinja koju je zbog njenog doprinosa zaštiti i promociji ljudskih prava američki predsjednik Harry S. Truman nazvao „Prvom damom svijeta“. Funkciju Prve dame SAD-a obnašala je od 1933. do 1945. za vrijeme četiri mandata njenog supruga Franklina Delana Roosevelta, čime je postala prva dama Sjedinjenih Država s najdugovječnijim stažem. Eleanor je obnašala funkciju delegatkinje SAD-a pri Generalnoj Skupštini UN-a od 1945. do 1952.

# data[].attributes.body
Dora Pejačević je prva je hrvatska skladateljica. Svoju prvu skladbu napisala je već u 12. godini. Iza nje je ostalo 58 djela od kojih mnoga nisu objavljena, ali se čuvaju njihovi rukopisi.

# data[].attributes.body
Prva žena u Hrvatskoj koja je položila vozački ispit.

Alma Balley je rođena 1888. godine u Zagrebu.

Prije 108 godina, 7. travnja 1914. godine, vozački je ispit položila Alma Balley, prva žena u Zagrebu, ali i Hrvatskoj, koja je suvozačko mjesto odlučila zamijeniti vozačkim.

Almin suprug, Vladimir Balley, bio je kraljevski kotarski inženjer. Te, 1914. godine, nabavio je automobil marke Opel.

Kad se prijavila za polaganje vozačkog ispita, njegova je supruga isprva naišla na probleme. S obzirom da se takva aktivnost smatrala neprimjerenom za ženu, u prvom hrvatskom automobilskom klubu povela se rasprava je li moguće da žena vozi. Tadašnji propisi u Hrvatskoj nisu predvidjeli da žena može polagati vozački ispit, no Povjerenstvo joj je ipak dopustilo da pristupi ispitu, a ona ga je položila iz prvog pokušaja.

Time je postala 285. ispitani vozač u Hrvatskoj. U svom otvorenom Opelu tipa “Baby” Alma je pojurila “bijesnom” brzinom od 60 km na sat.

Umrla je 1981. godine.

# data[].attributes.body
Ja sam ta žena koja se uspela na planinu života krčeći kamenje i sadeći cvijeće.“

Ana Lins dos Guimarães Peixoto, poznata kao Cora Coralina bila je brazilska pjesnikinja i spisateljica kratkih priča. Prvu knjigu objavila je sa 75 godina i postala jedan od najrelevantnijih ženskih glasova u nacionalnoj književnosti.

# data[].attributes.headline
Aghata Mary Clarissa Christie  (1890.-1976.)

# data[].attributes.subject
Aghata Mary Clarissa Christie  (1890.-1976.)

# data[].attributes.body
„Najbolje vrijeme za smišljanje knjige je dok perete posuđe“.

Britanska spisateljica kriminalističkih romana, a pisala je i ljubavne romane pod pseudonimom Mary Westmacott. Nazivana je i "kraljica krimića", a po njoj se dodjeluje i nagrada Agatha - Nagrada za kriminalistički roman.

# data[].attributes.body
“ŽIVOT NE SLUŽI TOME DA SE U NJEMU BUDE SAMO PROLAZNIK”

Amelia je prva žena koja je tromotornim avionom preletjela (kao putnik) sjeverni Atlantik između 17. i 18. juna 1928. s pratiocem pilotom Wilmerom Stultzom.

# data[].attributes.body
Sida Košutić bila je hrvatska pjesnikinja i učiteljica.Pisala je za djecu i odrasle.
U Zagrebu je radila posao lektorice i urednice u Nakladnom zavodu, Vjesniku i drugdje.Navodno je dobila otkaz jer je odbila potpisati peticiju o osudi nadbiskupa A.Stepinca.
Najpoznatija djela: "Solsticij srca", "S naših njiva", "Mimoza sa smetljišta"...

# data[].attributes.attachment_caption
Ova slika nastala je 1930. godine kada je kao prva žena ikada dirigirala Berlinskom filharmonijom.

# data[].attributes.body
"Ili se rodiš kao glazbenik ili se ne rodiš kao glazbenik. To nema nikakve veze sa spolom."

Antonia Brico, Američka dirigentica i pijanistica porijeklom iz Nizozemske, je prva žena koja je stekla široko priznanje i prihvaćanje kao dirigentica simfonijskih orkestara svjetske klase. Prvenstveno ju pamtimo kao prvu ženu koja je dirigirala Berlinskom i Hamburškom filharmonijom. Iako se ovo već čini kao ogroman uspijeh, vrhunac njene karijere bio je pri povratku u SAD gdje je dirigirala njujorškom filharmonijom te osnovala prvi ženski sinfonijski orkestar, a kasnije dobila posao kao stalna dirigentica u Denverskoj filharmoniji i gostovala kao dirigentica po cijelome svijetu.

# data[].attributes.body
Mina Rees bila je prva ženska predsjednica američke
Udruge za Napredak znanosti.
Dobila je i 18 počasnih doktorata!

# data[].attributes.body
"Vjerujem da mogu sve. Ako odlučim da sutra želim biti liječnik, bit ću liječnik."

Bila je pionir britanske avijacije, a postavila je brojne rekorde u duljini leta tijekom 1930-ih. Letjela je i u Drugom svjetskom ratu, a svjetski je poznata postala kao prva žena koja je letjela sama od Engleske do 18.000 km udaljene Australije. Porazila je i rekord svoga muža, također pilota, u brzini leta od Londona do Cape Towna. Tragično je premnula nakon što je njen avion ostao bez goriva 1941.

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografija potreta Margaret Bourke White

# data[].attributes.body
“The very secret of life for me, I believed, was to maintain in the midst of rushing events an inner tranquility.”
―  Margaret Bourke-White, Portrait of Myself

Ova je izuzetna žena rođena 1904., a iako je studirala na brojnim sveučilištima, njena velika ljubav je bila fotografija, po kojoj je i postala poznata. Ona je razvila vlastite stilove, tehnike i formate fotografija, a prva je žena zaposlena kao foto-novinar. Također je bila i prva fotoreporterka s bojnih polja Drugog svjetskog rata.

# data[].attributes.attachment_caption
Slika vjerojatno okinuta 1942. kad je prvi put bila na bojištu

# data[].attributes.body
Bila je prva žena koja je vozila tenk i sama ga punila, vozila i pucala iz njega što bi inače radila četveročlana posada. Muža su joj ubili nacisti 1941. pa je otišla u 26. tenkovsko-stražarsku brigadu i čak joj je Staljin pisao i odobrio joj borbu.

# data[].attributes.attachment_caption
Gertrude Ederle – Prva žena koja je preplivala La Manche

# data[].attributes.body
“Meni je more kao osoba – kao dijete koje već dugo poznajem. ...
“Kad mi netko kaže da ne mogu nešto učiniti, onda to i učinim”...
“Ljudi su govorili da žene ne mogu preplivati ​​kanal, ali ja sam dokazao da mogu.” ...
“Kad smo u vodi, nismo na ovom svijetu.”

Američka natjecateljska plivačica, olimpijska pobjednica i svjetska rekorderka u pet disciplina. Dana 6. kolovoza 1926. postala je prva žena koja je preplivala La Manche. Među ostalim nadimcima, tisak ju je ponekad nazivao "Kraljicom valova".

# data[].attributes.body
"All my life, I have maintained that the people of the world can learn to live together in peace if they are not brought up in prejudice."

"Još uvijek vidim sebe kako stojim na zapadnoj obali Mississippija i gledam u istočni St. Louis i promatram sjaj zapaljenih crnačkih domova kako osvjetljava nebo. Mi djeca stajali smo skupljeni zajedno u zbunjenosti... nasmrt preplašeni s krici crnačkih obitelji koje trče preko ovog mosta bez ičega osim onog što su imali na leđima kao svoje svjetovne stvari... Tako sam s ovom vizijom trčao i trčao i trčao..."

Freda Josephine McDonald (njeno pravo ime), bila je francuska zabavljačica rođena u Americi.

Ernest Hemingway, nazvao ju je ‘najsenzacionalnijom ženom koju je ikad vidio.’  Ipak, usprkos svojoj popularnosti i slavi, borba Rose Parks bila je i njezina. Kada se vratila u Ameriku pedesetih godina, odbijeno joj je rezerviranje u 36 hotela. Odvela je svoju bitku u klubove kabarea, odbijajući se baviti rasno-segregiranom publikom (unatoč ponudi od 10.000 dolara u Miami klubu). Čak ni prijeteći pozivi nisu uplašili. Godine 1963. stajala je uz Martina Luthera Kinga u ožujku u Washingtonu. Tamo je bila jedina službena govornica.

Zadnji put nastupila u Bobinu 1975. slaveći 50 godina od prvog nastupa. Umrla je par dana kasnije u snu od moždanog krvarenja. Pokopana je u Monte Carlu.

# data[].attributes.body
"Nedovoljno je planirati samo prošlost, a plan se mora ispitati u svjetlu 'svih mogućih budućih događaja.' "

Grace Hopper bila je jedna od prvih programera Harvard Mark računala te je izumila jedan od prvih linkera. Doktorirala matematiku na Sveučilištu Yale te je bila profesorica matematike na Vassar College-u. Pokušala  se prijaviti u mornaricu za vrijeme Drugog svjetskog rata, ali je odbijena te se umjesto toga pridružila mornaričkim rezervama. Svoju računalnu karijeru započela je 1944. godine kada je radila u Harvard Mark I timu. Godine 1949. Eckert–Mauchly Computer Corporation gdje je razvijala UNIVAC računalo. Idućih godina je razvijala programske jezike na engleskom jeziku. Godine 1991. je dobila Nacionalnu medalju za tehnologiju, a predsjednik Obama ju je 2016. godine odlikovao Predsjedničkom medaljom slobode .

# data[].attributes.body
"Ništa nije vrjednije od osmijeha. To je snaga da se smiješ i napustiš sebe, da budeš svjetlost. Tragedija je najgluplja stvar."

Magdalena Carmen Frida Kahlo y Calderón bila je meksička slikarica realizma, poznata je po svojim portretima, autoportretima i slikama prirode. Njene slike često su imale čvrste autobiografske elemente pomješane s realizmom i fantastikom. Godine 1926. je nacrtala svoj prvi portret, ukupno je naslikala oko 200 slika, skica i crteža. Od kojih su bile 143 slike i 55 autoportreta.

Frida Kahlo postala je zaštitno lice magičnog realizma i surealizma u umjetnosti. Nezaobilazna je figura internacionalne pop kulture. Za njezin lik i djelo znaju i oni koji nisu upućeni u likovnu umjetnost i ne znaju detalje života ekscentrične slikarice koja je zadužila svjetsku umjetnost.
Njezina djela ‘vrište’ dovoljno o njezinom tragičnom životu da svatko poželi znati njezinu priču.

Inspirirala je brojne feminističke studije i nadahnula umjetnice diljem svijeta. No, snaga njezinih djela i karaktera leži upravo u njezinoj umjetnosti koja progovara o pobačajima, raspadnutom ljubavnom životu i konstantnoj fizičkoj i psihičkoj boli kojom i danas inspirira generacije i generacije umjetnika i publike.
Njezini radovi mogu se razgledati na Google Arts & Culture.

# data[].attributes.body
“A child's world is fresh and new and beautiful, full or wonder and excitement."

Kada je morska biologinja Rachel Carson objavila Silent Spring 1962. godine, promijenila je način na koji razmišljamo o okolišu. Tijekom svog života, Carson je pokazala talent i za pisanje i za znanosti;izvorno je bila smjernica engleskog jezika na Pennsylvania College for Women prije nego što je prešla na biologiju, a nastavila je surađivati ​​u studentskim novinama tijekom svog preddiplomskog obrazovanja.Carson je 1932. godine magistrirao zoologiju na Sveučilištu Johns Hopkins i počeo raditi kao vodeni biolog u američkom Uredu za ribarstvo.Za svoju knjigu More oko nas iz 1951. zaradila je Nacionalnu nagradu za knjigu , aliTiho proljeće ju je pokrenulo u ulogu književne slavne osobe i reformatora.

# data[].attributes.body
''Everything that happened in this world have already happened in someone's mind.''

Astrid Anna Emilia rođ. Ericsson je bila švedska književnica za djecu. Djela su joj prevedena na gotovo 80 jezika, objavljena u više od sto zemalja što je nedvojbeno svrstava među najpopularnije pisce književnost za djecu. Odrasla je na imanju u južnoj švedskoj pokrajini Småland.
Prema mnogim njezinim djelima snimljeni su filmovi za djecu, a kasnije, iako se dugo tome protivila, i animirani filmovi.

Osim po svojim književnim djelima, Astrid Lindgren je poznata i kao aktivistica u borbi za prava djece i prava životinja. Zbog svoga zalaganja za pravdu, ravnopravnost i nenasilje za života je bila smatrana jednim od najvećih moralnih autoriteta u Švedskoj.
Podignut je njezin spomenik u Stockholmu.

# data[].attributes.attachment_caption
Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin, biokemičarka

# data[].attributes.body
“I was captured for life by chemistry and by crystals.”
“Za život su me zarobili kemija i kristali.”

Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin bila je britanska kemičarka dobitnica Nobelove nagrade koja je unaprijedila tehniku ​​rendgenske kristalografije kako bi odredila strukturu biomolekule.
Među njezinim najutjecajnijim otkrićima su potvrda strukture penicilina i strukturu vitamina B₁₂, za koji je 1964. postala treća žena koja je dobila Nobelovu nagradu za kemiju. Hodgkin je također razjasnila strukturu inzulina 1969. Ova otkrića dovela su do značajnih poboljšanja u zdravstvenoj skrbi.  Izvanredna kemičarka, Dorothy je također posvetila velik dio svog života mirovnom pokretu i promicanju nuklearnog razoružanja.

# data[].attributes.attachment_caption
Sveta Majka Terezija, rođ. Anjezë Gonxhe Bojaxhiu

# data[].attributes.body
"Molim Vas, izaberite put mira. ... U kratkom roku možda će biti pobjednika i pobijeđenih u ovom ratu kojeg se svi užasavamo. Ali to nikada ne može i nikada neće opravdati patnju, bol i gubitak ljudskih života koje će uzrokovati vaše oružje."

Sveta Majka Terezija bila je katolička redovnica albanskoga podrijetla te indijskog državljanstva.

Osnovala je katoličku redovničku zajednicu Misionarke ljubavi u indijskoj Kalkuti 1950. godine. Preko 45 godina služila je siromašnima, bolesnima, siročadi i umirućima.

Od 1970. godine, međunarodno je prepoznata kao humanitarka i pomoćnica siromašnih i nemoćnih. Dobitnica je Nobelove nagrade za mir 1979., te mnogih drugih međunarodnih nagrada.

U Vatikanu papa Ivan Pavao II. proglasio je Majku Tereziju blaženom 2003. godine, a papa Franjo ju je 2016. proglasio svetom.

# data[].attributes.attachment_caption
časna sestra Mary Kenneth Keller uz računala svog vremena

# data[].attributes.body
"Imamo eksploziju informacija, ali je činjenica da informacije nisu korisne ukoliko nisu dostupne."
“We’re having an information explosion, among others and it’s certainly obvious that information is of no use unless it’s available.”

Mary Kenneth Keller bila je američka rimokatolička redovnica, pedagog i pionir u računarstvu. Godine 1965. postala je prva žena koja je dobila doktorat iz računalnih znanosti (bila je blizu toga da bude prva osoba ikada, ali prvi čovjek koji je stekao diplomu iz računalnih znanosti, Irving C. Tang prihvatio je diplomu ranije, istog dana!)
Doktorat je radila na američkom Dartmouth College, gdje je unaprijedila programski jezik BASIC. Osnovala je i dvadeset godina upravljala odjelom informatike na koledžu Clarke.
Među prvima je predvidjela informacijsko doba i prepoznala značenje računala te poticala studente da ih koriste u svojim akademskim aktivnostima. Požrtvovno je radila želeći svima omogućiti pristup informacijama, a ne samo znanstvenicima iz toga polja. Pomogla je razviti kodirani jezik čime je kompjuter postao daleko pristupačniji za više ljudi. Računala su u potpunosti promijenila načine putem kojih svijet komunicira, a ova časna sestra je tome dala ogroman doprinos.

# data[].attributes.body
Američka glumica. Ikonična figura filma dvadesetog stoljeća, Katharine Hepburn osvojila je četiri Oscara i dobila više od dvanaest nominacija za Oscara. Njezin stil života bio je nekonvencionalan za to vrijeme, a svojom glumom i životom pomogla je redefinirati tradicionalne poglede na uloge žena u društvu.

# data[].attributes.attachment_caption
Katarina Matanović, prva hrvatska pilotkinja i padobranka

# data[].attributes.body
Katarina Matanović Kulenović bila je prva hrvatska pilotkinja i padobranka. Od 1935. postala je članica zagrebačkog aero-kluba a već 1936. dobiva dozvolu športskog pilota.
1938. na letilištu u Zemunu postaje prva žena u Istočnoj Europi koja je skočila s padobranom.
Ohrabrena svojim uspjesima u aeroklubu osniva "žensku sekciju" Aerokluba Zagreb i već 29. siječnja 1939. godine organizira veliki ženski aeromiting. Za aeromiting je bila organizirana nagradna igra isključivo za žene, a kao glavna nagrada bio je panoramski let nad Zagrebom.
U sastavu zrakoplovstva NDH bila je od 1943. godine s činom poručnika. Uz prijevoz vojne pošte bila je i osobna pilotkinja tadašnjeg ministra oružanih snaga Ante Vokića.
Dana 26. svibnja 1998. godine Katarina Matanović-Kulenović odlikovana je s Redom Danice hrvatske s likom Franje Bučara - za osobite zasluge u športu.

# data[].attributes.body
"Vjerujem da postoji samo jedna rasa - ljudska rasa."
"Umorna sam od toga da me tretiraju kao građanina drugog reda.
“Prije sam dala svoje mjesto, ali danas sam bila posebno umorna."

Rosa Parks Postala je poznata kada je 1. prosinca 1955. godine na zahtjev vozača autobusa odbila ustupiti svoje mjesto bijelom putniku. Uloga Rose Parks u američkoj povijesti priskrbila joj je status ikone u američkoj kulturi, a njezini su postupci dali legalitet pokretu za ljudska prava širom svijeta.

Umrla je u svom stanu 24. listopada 2005. u 92. godini života.

Izvor: https://hr.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks

# data[].attributes.body
"All creative people want to do the unexpected." - Hedy Lamarr

Hedy Lamarr bila je briljantna holivudska glumica poznata po svojoj ljepoti. Najveći komercijalni uspjeh postigla je ulogom u filmu Samson i Dalila. Nakon udaje za bogata bečkog industrijalca Fritza Mandla, nije snimala nove filmove.
Hedy Lamarr bila je i iznimno pametna i domišljata te je kao protivnica nacističke Njemačke 1942., za vrijeme Drugog svjetskog rata, osmislila i patentirala izmjenu radiofrekvencije kako bi nacisti teže ometali radiokomunikaciju saveznika. Iako njen izum nije iskorišten u ratnom razdoblju ta se tehnologija danas koristi kao temelj modernim bežičnim tehnologijama Wi-Fi, GPS i Bluetooth. Premda za života nije dobila zaradu i zahvalu za svoj izum, smatra se velika inovatorica u području bežičnih komunikacija, pa se međunarodni Dan izumitelja slavi 9. studenoga, na njezin rođendan.

# data[].attributes.body
“You can’t copy anybody and end with anything. "

Billie Holiday američka jazz pjevačica. S obzirom na titulu "Prva dama bluesa", Billie Holiday se smatra najvećom i najizrazitijom jazz pjevačicom svih vremena. Glas joj se kretao svojim emocionalnim intenzitetom i potresnošću. Unatoč tome što je umrla u dobi od samo 44 godine, Billie Holiday pomogla je definirati eru jazza, a njezine se snimke i danas naširoko prodaju.

# data[].attributes.attachment_caption
Mia Čorak Slavenska - prva hrvatska primabalerina

# data[].attributes.body
Bila je prva hrvatska plesačica koja je nosila naslov primabalerina, kada je potpisala ugovor s HNK za sezonu 1934/35. Za vrijeme trajanja Olimpijskih igara u Berlinu 1936. godine, sudjeluje na Plesnoj olimpijadi i postiže svoj najveći uspjeh do tada, osvajajući prvu nagradu. Krajem tridesetih odlazi iz Hrvatske i postiže veliku svjetsku popularnost i zavidnu karijeru. Mia se okušala i na filmu Smrt labuda, koji je osvojio prvu nagradu na natjecanju umjetničkog filma u Parizu. Mia Čorak Slavenska je jedna od najznačajnijih umjetničkih ličnosti 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
„Ljudi imaju naviku zaboravljati svoje dužnosti , ali se sjećaju svojih prava.“

Prvoj i jedinoj indijskoj premijerki svijet politike bio je predodređen od malih nogu budući da se njezin otac Jawaharlal Nehru intenzivno bavio politikom te obnašao ulogu premijera. Već s 12 godina kreće u borbu za osamostaljenje Indije kroz Vanar Sena grupu koja je prihvaćala mlade revolucionare koji bi kroz demonstracije prenašali poruke za koje su se zalagali.

# data[].attributes.body
"Ne može se ništa ostvariti bez fanatizma"

María Eva Duarte de Perón  poznatija pod nadimkom Evita, bila je druga žena argentinskog predsjednika Juana Dominga Perona i prva dama Argentine od 1946. do smrti 1952.
Bila je nadaleko voljena od strane običnih ljudi Argentine. Neumorno je vodila kampanju i za siromašne i za proširenje prava žena. Umrla je sa samo 32 godine.