# data[].attributes.body
U razdoblju druge industrijske revolucije, bilo je mnogo važnih izuma od kojih je najveći elektromotor za izmjeničnu struju kojeg je izmislio Nikola Tesla oko 1833. godine. Pomoću njega je bilo moguće prenositi struju na velike udaljenosti. Otkupio ga je Westinghouse, a po prvi put je bio učinkovito pokazan kod izgradnje hidrocentrale u Nijagarinim slapovima. Kada govorimo o električnoj energiji, važno je spomenuti i električni dinamo Michaela Faradaya te električnu žarulju Thomasa Edisona.
Kako ljudi prije nisu znali o svim mogućnostima iskorištavanja nafte, nakon Nikolaus August Ottovog izuma četvernotaktnog motora, koji je postao uzor svim budućim motorima s unutarnjim izgaranjem 1876. godine, ljudi su mogli primijeniti novu vrstu iskorištavanja nafte u kojemu gorivo izgara u radnom prostoru nakon čega se kemijska mijenja u toplinsku energiju iz koje proizlazi mehanički rad. Karl Benz je iskoristio novi izum te je proizveo prvi automobil 1885. godine kao i Gottlieb Daimler iste godine, nakon čega će početi masovna proizvodnja i prodaja automobila.
U zrakoplovstvu, 1903. godine je izveden prvi uspješan let za kojeg su zaslužni braća Orville i Wilbur Wright. Ovaj poduhvat je važan jer su svi prošli pokušaji svladavanja sile teže bili vezani uz balone, te je ovo prvi takav let avionom Wright Flyer I. Svi letovi nakon toga su bili vrlo kratki do 1905. godine kada je Wilbur Wright preletio 40ak kilometara u gotovo 40 minuta. 1907. godine, Louis Bleriot je uspješno preletio La Manche. Ove godine su bile vrlo važne za zrakoplovstvo iako su ljudi oduvijek bili fascinirani letom, što to možemo vidjeti iz crteža Fausta Vrančića ili na primjer Leonarda da Vinci-a kojih ima otprilike 500 čak 5 stoljeća prije braće Wright.
Željezničke pruge su se nastavile širiti i nakon prve industrijske revolucije te se sve više gradova povezivalo kako bi putovanja bila brža i ugodnija ali i kako bi trgovina napredovala. Tako je 1867. godine izgrađena prva transkontinentalna željeznička pruga koja je povezivala Atlantski i Tihi ocean, a nakon toga je početkom 20. stoljeća uslijedila i Transsibirska pruga koja je povezivala Moskvu i Vladivostok te je s više od 9000 kilometara, i dalje najduža željeznička pruga na svijetu.
Osim željeznice, napretku trgovine je pridonijelo otvaranje Sueskog kanala 1869. godine koji povezuje Sredozemno i Crveno more, te Panamskog kanala 1914. godine koji povezuje Atlantski i Tihi ocean.
Od ostalih izuma, važno je spomenuti telegraf Samuel Morsea iz 1837. godine, telefon Alexander Graham Bella 1876. godine, x-zrake Wilhem Konrad Rontgena iz 1895. godine te dizelski motor Rudolf Diesela 1897. godine.

# data[].attributes.headline
POJMOVI NEOPHODNI ZA RAZUMIJEVANJE INDUSTRIJSKE REVOLUCIJE : 

# data[].attributes.subject
POJMOVI NEOPHODNI ZA RAZUMIJEVANJE INDUSTRIJSKE REVOLUCIJE : 

# data[].attributes.body
Manufaktura - način proizvodnje koji se temelji na unutarnjoj podjeli zadataka
Vremenski pojas - područje Zemlje u kojemu je jednak broj sati a obuhvaća 15 stupnjeva geografske dužine. Razmak između dva susjedna pojasa je jedan sat.
Urbanizacija - porast gradova i gradskog stanovništva
Izmjenična struja - električna energija u kojoj protok elektrona mijenja svoje smjerove

# data[].attributes.body
Razdoblje prije druge industrijske revolucije je obilježeno velikim promjenama u prometu zbog izuma parobroda i lokomotive, u rudarstvu i metalurgiji zbog izuma parnog stroja i načinu života.
Za početak druge industrijske revolucije je bila zaslužna uporaba električne struje i nafte zbog velikih promjena u prometu, proizvodnji ali i životu ljudi te je poznata po mnogim izumima.
Nikola Tesla i Thomas Alva Edison su bili znanstvenici koji su omogućili upotrebu električne energije zbog izuma koji su promijenili živote ljudi - motor za izmjeničnu struju i električna žarulja.
Nafta, iako je bila poznata tisućljećima, nije bila maksimalno korištena sve do druge industrijske revolucije i izuma Nikolausa Augusta Otto-a - motora s unutarnjim izgaranjem.
Zrakoplovstvo, promet, umjetnost i medicina su u vremenu druge industrijske revolucije imale najvažnija otkrića do tada.

# data[].attributes.body
Zbog urbanizacije, broj stanovnika u gradovima je rastao zbog čega su ljudi živjeli u predgrađima u lošim životnim uvjetima. To je, kao i posao u indutriji, utjecalo na stresan način života u kojemu nakon radnog dana, radnici nisu imali ni vremena ni energije za bilo kakve druge aktivnosti osim rada. Radno mjesto im nije bilo sigurno, to jest radili su u opasnim okolnostima koje uključuju eksplozije, strašne nesreće i ozljede. Izrabljivanje djece je bilo vrlo često što je negativno utjecalo na njihovo obrazovanje i živote. Šefovi su ih manje plaćali, a radili su više od odraslih.
Izgaranje ugljena je štetilo okolišu i atmosferi. Ljudi su udisali zagađen zrak zbog čega je smrtnost bila veća.

# data[].attributes.body
Izumima iz prve industrijske revolucije je znatno ubrzan, sigurniji i jeftiniji promet što je utjecalo na gospodarski razvoj. Proširenje željezničkih pruga je razvijalo metalurgiju i rudarstvo što je utjecalo i na razvoj metroa - podzemnih željeznica 1863. godine u gradovima u kojima nije bilo mjesta za kopnenu željeznicu. Zbog povećane brzine putovanja, uveli su se i vremenski pojasevi kojih danas ima 24.
Kako je prva industrijska revolucija započela u Velikoj Britaniji, ona je bila u prednosti u svjetskoj proizvodnji pamuka, ugljena i željeza te izgradnji brodova kako bi imala nadmoć nad svjetskim morima u vojsci i trgovini. Njemačka je kasnila u industrijalizaciji i gospodarskom razvoju ali je brzo sustigla Veliku Britaniju kao i nordijske zemlje.

# data[].attributes.body
Razdoblje prije prve industrijske revolucije je obilježeno životom na selu. Većina stanovništa živi u malim ruralnim sredinama u kojima su mala obiteljska gospodarstva proizvodila većinu hrane za sebe. Poljoprivredna proizvodnja je bila ista ili vrlo slična kao i u prošlim stoljećima osim u zapadnoj Europi gdje se vidio pomak u razvoju proizvodnje gdje je sve više manufaktura. Često se koristila snaga vode i vjetra te se stanovništvo oslanjalo na vlastitu snagu uz domaće životinje. Porast stanovništva je bio vrlo spor zbog velike smrtnosti u razdobljima gladi i raznih epidemija. Postojalo je i gradsko stanovništvo koje se bavilo trgovinom.
Početak prve industrijske revolucije se obilježava izumom i primjenom parnog stroja koji je nastao krajem 17.og stoljeća u Engleskoj ali je usavršen tek 1769. godine.

# data[].attributes.body
Prva industrijska revolucija je započela primjenom najbitnijeg otkrića : parnog stroja kojeg je usavršio James Watt 1769. godine. Parni stroj se prvo koristio u rudarstvu, tekstilnoj industriji i metalurgiji pa kasnije i u proizvodnji i prometu, a bio je revolucionaran zbog velike uštede goriva. Watt ga nikad nije prestao usavršavati.
Nakon toga, uslijedio je izum broda na parni pogon, parobrod, kojeg je Robert Fulton 1807. godine usavršio kako bi postao siguran za plovidbu. John Fitch je već 1787. godine konstruirao parobrod ali zbog straha putnika i velikih dugova nije donosio dobit.
Prvu putničku lokomotivu s vagonima izumio je Richard Trevithick iako je George Stephenson konstruirao prvu lokomotivu koja je postigla poslovni uspjeh 1825. godine, kada je otvorena i prva pruga u Engleskoj (Stockton - Darlington). Lokomotiva je vukla maksimalno 8 vagona s prosječnom brzinom od 13 km/h.