# data[].attributes.body
Hello

# data[].attributes.body
Laivakokit Rasekossa

Keskiviikko klo 9-15Rasekon koulutusta

Päivän ohjelma.

Infot, hakeutuminen, tutkinnon perusteet.

Klo 9-9:10 esittelyt

9:10-9:30 info

9:30-9:40Laivakoit kertovat kokemuksistaan.

9:40-9:50 kysymykset koulutuksesta, aikaisemmat ruoanvalmistustaidot, ruokaturvallisuus, aikataulutus, tärkeimmät tarvittavat taidot, motivaatio.

Jaloittelutauko 9:50-10:05 ja välipala.

10:05-12:15 tutkinnon perusteet. koulutus Tomi ja Tuija. Jaloittelutauko opettajien ohjeistuksen mukaan.

Nikke hakeutuminen.

Ruokailu 12:05-12:35.

12:35-13:45 ryhmiin jako, tilojen esittely, pukuhuoneet.

13:45-14 tauko

14.00-14:50 tutustuminen opetuskeittiöihin ryhmittäin, laitteet, varusteet, toiminta (ohjeet seuraavaan päivään). Tavaroiden purku varastoihin.

123-vapaana klo 15

128-vapaana klo 14

207-vapaana kolo päivän.

Torstai  klo 8-15 Rasekon koulutusta , Nikke, Tomi.

Tuija.

Ruokailu klo 12:30

Varusmiehet 3-hengen ryhmiin.

Ennen aloitusta opastus keittiössä työskentelyyn.

Pasta, bolognese-kastike, mustikkapiirakka. Veitsen käsittely ja teroitus, turvallinen työpiste, myymälän kassan käyttö. Siivouksen opetus, pesuaineiden annostelu ja turvallisen käytön ja siivousmenetelmät.

Wilma tunnusten käyttöönotto, opiskelupaikan vastaanotto ja läsnäolon vahvistus (Tuija, Nikke, Tomi).

Myynnin rekisteröinti Kari Jaakkola erikseen sovittuna aikana, haastattelut, aikaisempi osaaminen. Opastetaan kassan käyttö niille, joilla ei ole aikaisempaa kokemusta.

Perjantai 8-15 Rasekon koulutusta Tuija, Tomi, Maire

Henkilökohtaistaminen Nikke

Ruokailu klo 12:30

E-kampus ohjevideot: Sipulin leikkaaminen, työpiste, freesaaminen.

Valmistavat ryhmittäin perunasose, herkkusienikastike, lihapullat, kaura-omenapaistos ja kermavaahto. Monipuolinen uunin käyttö (perunan keittäminen, säilytys, peseminen, varotoimenpiteet). Lattiakaivojen pesu, lattian pesu, välineet ja pesuaineet ja työturvallisuus.

Amispalaute

La 9.9 klo 8:30-18 laivaston omat reseptit Nikke ja Maire

Aamiainen, lounas ja päivällinen.

Su klo 8:30-18 laivaston omat reseptit.

Aamiainen, lounas ja päivällinen.

Nikke ja Maire

# data[].attributes.body
Tutkinnon​ osien suorittaminen varusmiespalveluksen aikana.

Laivakokki osoittaa ammattitaitonsa näytössä käytännön työtehtävissä toimimalla laivalla ruoanvalmistuksen ja asiakaspalvelun tehtävissä. Laivakokki kunnostaa ja varustaa laivan henkilökunnan asiakas-, majoitus- ja työtiloja, valmistaa tuotteita sekä huolehtii asiakas- ja työtilojen siisteydestä ja viihtyisyydestä.

Laivakokki harjoittelee laivalla käytännön työtehtävissä noin 3-5 kk. Harjoittelun jälkeen opettaja, talousesimies ja laivakokki sopivat yhdessä näytön ajankohdan (info). Näytön jälkeen arviointikeskustelut: laivakokki, talousesimies ja opettaja.  esimies ja opettaja. Arvioidaan näytön aikana tapahtunutta toimintaa.

Kirjallinen tai suullinen suunnitelma näyttöön. Suunnitelma voi olla ruokalista, johon on kirjattu aikataulu, erityisruokavaliot, terveellinen ruokavalio (ravitsemussuositukset), kestävän kehityksen mukainen toiminta ym.

Ammattitaitovaatimukset/lounasruoat

vastaanottaa, varastoida ja käsitellä raaka-aineita, valmistaa lounasruokia ja leivontatuotteita

palvella asiakkaita, tehdä työvuoron päättymiseen liittyvät työtehtävät, arvioida omaa osaamistaan ja toimintaansa työyhteisön jäsenenä.

Ammattitaitovaatimukset/laivatalouspalvelut

Työskennellä laivatyössä merenkulkuelinkeinon ja laivan toimintaympäristössä,

aikatauluttaa ja suunnitella päivittäiset työtehtävänsä, kunnostaa ja varustaa pentteritilat ja messin ruokailua varten sekä toimia laivakeittiössä, asiakaspalvelutehtävissä sekä huolehtia tilojen viihtyisyydestä.  valmistautua vuoronvaihtoon ja seuraavaan työpäivään. Välttävä ruotsinkielen taito (asiakaspalvelufraasit, kohteliaisuudet, esittäytyminen).

Ammattitaitovaatimukset/ravitsemispalveluissa toimiminen

Kunnostaa asiakas- ja työtiloja, valmistaa tuotteita, palvelee asiakkaita, rekisteröi myyntiä sekä huolehtii asiakas- ja työtilojen siisteydestä ja viihtyisyydestä. Hygieniaosaamisen arviointia ei voida mukauttaa.

Opitaan käytännön töissä​

Näyttö 1-5 päivää​

Arviointikeskustelu (Teams, puhelin tai laivalla)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppilaitosten materiaalipankista löydät hyödylliset materiaalit mm. työpaikkaohjaajien perehdyttämiseen

ja kouluttamiseen sekä työelämäyhteistyön kehittämiseen. Materiaalia löytyy mm arabian, venäjän, somalian ja kurdin kielillä.
ohjaan.fi - video
Materiaalipankista löydät lisäksi työpaikkaohjaajien kouluttajille sisältöä tukemaan yhdenmukaista työpaikkaohjaajakoulutusta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppilaitosten materiaalipankista löydät hyödylliset materiaalit mm. työpaikkaohjaajien perehdyttämiseen ja kouluttamiseen sekä työelämäyhteistyön kehittämiseen. Materiaalia löytyy mm arabian, venäjän, somalian ja kurdin kielillä. ohjaan.fi - video Materiaalipankista löydät lisäksi työpaikkaohjaajien kouluttajille sisältöä tukemaan yhdenmukaista työpaikkaohjaajakoulutusta.

# data[].attributes.attachment_link.title
eKampus oppimateriaalit - erilainen tapa oppia ja opettaa

# data[].attributes.attachment_link.description
eKampus oppimateriaalit soveltuvat kaikille palvelualoille. Erilainen tapa oppia ja opettaa - eKampus oppimateriaalit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palaute kysytään opiskelijoilta, joiden tavoitteena on suorittaa ammatillinen perustutkinto, ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto tai näiden tutkintojen osa tai osia. Palautetta ei kysytä opiskelijoilta, jotka suorittavat valmentavaa koulutusta (VALMA) tai työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaa koulutusta (TELMA), tutkinnon osia pienempiä kokonaisuuksia tai muuta ammatillista koulutusta, eikä opiskelijoilta, jotka suorittavat tutkinnon tai sen osan/osia menemällä suoraan näyttöön.

Palautekyselyjä on kaksi: aloitusvaiheen kysely ja päättövaiheen kysely. Päättövaiheen kysely tehdään erikseen koko tutkinnon ja tutkinnon osan/osien suorittajille.

Opiskelijat vastaavat kyselyyn kaksi kertaa opintojensa aikana: aloitusvaiheessa, kun henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma (HOKS) on ensimmäisen kerran hyväksytty, ja toisen kerran päättövaiheessa, kun opiskelija on osoittanut HOKSissa tavoitteena olevan tutkinnon taikka tutkinnon osan tai osien suorittamiseksi tarvittavan osaamisen. Osaamisen osoittamisen hetki voi olla näyttö tai sen jälkeen vielä tehtävä esimerkiksi yto-aineiden suoritus opiskelijan HOKSin mukaisesti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Palaute kysytään opiskelijoilta, joiden tavoitteena on suorittaa ammatillinen perustutkinto, ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto tai näiden tutkintojen osa tai osia. Palautetta ei kysytä opiskelijoilta, jotka suorittavat valmentavaa koulutusta (VALMA) tai työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaa koulutusta (TELMA), tutkinnon osia pienempiä kokonaisuuksia tai muuta ammatillista koulutusta, eikä opiskelijoilta, jotka suorittavat tutkinnon tai sen osan/osia menemällä suoraan näyttöön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omavalvonnaksi kutsutaan toimijan omaa järjestelmää, jolla toimija pyrkii varmistamaan, että elintarvikkeet ovat turvallisia ja elintarvikelainsäädännön vaatimusten mukaisia. Toimijan on tunnistettava omaan toimintaansa ja käsittelemäänsä elintarvikkeeseen liittyvät elintarviketurvallisuutta vaarantavat tekijät ja huolehdittava niiden hallinnasta.

Elintarvikkeiden riski- ja vaaratekijät

Elintarvikkeet ovat pääasiallisesti turvallisempia kuin koskaan aikaisemmin. Niihin voi kuitenkin liittyä sellaisia vaaratekijöitä, jotka voivat aiheuttaa ihmiselle terveydellisiä haittoja. Riski on mahdollisuus tai todennäköisyys vaaran aiheuttaman kielteisen terveysvaikutuksen toteutumiselle. Vaara voi olla mikrobiologinen, kemiallinen tai fysikaalinen tekijä, joka saattaa heikentää elintarvikkeiden turvallisuutta ja aiheuttaa kielteisiä terveysvaikutuksia kuluttajille. Riskit vaihtelevat eri elintarvikkeissa, ja niiden aiheuttamien lyhyt- ja pitkäaikaisvaikutusten vertaaminen keskenään on vaikeaa.

Elintarvikkeisiin liittyviä riskejä voivat olla seuraavat:

Ruokaa saadaan liian vähän tai liian paljon, jolloin voi olla seurauksena aliravitsemus tai ylipainoisuus.

Ruoan koostumus voi olla terveydelle epäedullinen. Esimerkiksi liiallinen kovien rasvojen saanti voi lisätä sydän- ja verisuonitauteihin sairastumisen riskiä tai liiallinen sokeripitoisten tuotteiden nauttiminen voi aiheuttaa hampaiden reikiintymistä.

Ruoan tai juomaveden mukana voi tulla mikrobeja tai pieneliöitä, jotka voivat aiheuttaa tartuntatauteja tai ruokamyrkytyksiä.

Ruoassa voi olla luonnollisia haitallisia aineita, kuten palkokasvien lektiinit.

Ruoan mukana voi saada myös erilaisia ympäristösaasteita tai kemiallisia aineita, kuten dioksiinia, metyylielohopeaa, lisäaineita, torjunta-aineita jne.

Riski, jolle kuluttaja omasta tahdostaan altistuu, ei ole niin pelottava kuin sellainen riski, johon kuluttaja ei itse voi valinnoillaan vaikuttaa. Elintarvikkeesta saatava liiallinen rasva tai sokeri ei tunnu niin pelottavalta kuin hullun lehmän tauti, ympäristömyrkyt tai haitalliset mikrobit.

Osa kuluttajista on erityisen herkkiä tietyille elintarvikkeisiin liittyville riskeille. Riskiryhmiä ovat alle kouluikäiset lapset, raskaana olevat tai imettävät naiset, vanhukset ja vakavasti sairaat henkilöt, joiden vastustuskyky on sairauden (esim. syöpä) vuoksi alentunut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Omavalvonnaksi kutsutaan toimijan omaa järjestelmää, jolla toimija pyrkii varmistamaan, että elintarvikkeet ovat turvallisia ja elintarvikelainsäädännön vaatimusten mukaisia. Toimijan on tunnistettava omaan toimintaansa ja käsittelemäänsä elintarvikkeeseen liittyvät elintarviketurvallisuutta vaarantavat tekijät ja huolehdittava niiden hallinnasta. Elintarvikkeet ovat pääasiallisesti turvallisempia kuin koskaan aikaisemmin. Niihin voi kuitenkin liittyä sellaisia vaaratekijöitä, jotka voivat aiheuttaa ihmiselle terveydellisiä haittoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailman kaikkien maiden kestävän kehityksen työtä ohjaa vuonna 2015 YK:ssa sovittu kestävän kehityksen globaali toimintaohjelma, josta käytetään nimeä Agenda2030. Se sisältää 17 tavoitetta, jotka maiden tulisi yhdessä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä.
Agenda2030, epävirallinen suomennos
Agenda2030 on erityisen merkittävä varsinkin kahdesta syystä: 1) Sen sisältämät tavoitteet ovat samat kaikille maailman maille, vaikka eri asiat painottuvatkin eri maiden kohdalla maan kehitystasosta riippuen. 2) Se korostaa tavoitteiden keskinäisriippuvuutta, eli sitä että tavoitteita edistettäessä pitää huomioida toimenpiteiden vaikutukset muihin tavoitteisiin ja että ympäristöllistä, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä pitää tarkastella yhdessä.

Vastuu Agenda2030:n tavoitteiden saavuttamisesta on maiden hallituksilla. Osana toimeenpano-ohjelmaa hallitukset ovat sitoutuneet laatimaan kansalliset suunnitelmat siitä, miten Agenda2030:n tavoitteet saavutetaan, ja raportoimaan toimeenpanotyön edistymisestä YK:lle.

Suomen hallituksen työ Agenda2030:n toteuttamiseksi

Suomen hallituksen Agenda2030 -toimeenpanotyötä ohjaa kansallinen toimeenpanosuunnitelma. Se on hallituksen laatima asiakirja, joka annetaan valtioneuvoston selontekona eduskunnan käsiteltäväksi. Pääministeri Sipilän hallitus laati ensimmäisen toimeenpanosuunnitelman vuonna 2017 ja pääministeri Marinin hallitus päivitetyn toimintasuunnitelman vuonna 2020.

Marinin hallituksen toimeenpanosuunnitelmassa eli valtioneuvoston Agenda2030-selonteossa, esitellään ne toimenpiteet, joilla hallitus edistää kunkin 17 kestävän kehityksen tavoitteen toteutumista. Jokaisen tavoitteen osalta kuvataan sekä hallituksen kotimaan toimia että niitä toimia, joilla Suomi edistää Agenda2030:n toteutumista muualla maailmassa, eli kantaa globaalia vastuuta. Hallituksen toimintasuunnitelmassa toimenpiteiden kytköksiä Agenda2030-tavoitteisiin kuvataan SDG-ikoneilla.

Hallituksen toimeenpanotyötä valmistellaan ja koordinoidaan valtioneuvoston kansliassa sijaitsevassa kestävän kehityksen pääsihteeristössä. Ministeriöiden välistä yhteistyötä varten on perustettu kestävän kehityksen koordinaatioverkosto, johon kuuluu edustajia jokaisesta ministeriöstä.

Suomi raportoi kansallisen toimeenpanotyön edistymisestä säännöllisin väliajoin YK:lle vapaaehtoisella maaraportilla (Voluntary National Review, VNR). Suomen viimeisin VNR-raportti on vuodelta 2020.

Raportti esiteltiin YK:n kestävän kehityksen korkean tason seurantakokouksessa 14.7.2020. Katso pääministeri Sanna Marinin esitys raportin viesteistä.

Suomi oli vuonna 2016 yksi ensimmäisistä maista, jotka raportoivat YK:n korkean tason kestävän kehityksen poliittisella foorumilla suunnitelmistaan Agenda2030:n toimeenpanon suhteen. Aiempiin raportteihin pääset tutustumaan materiaalisivulla.

Koko yhteiskunnan osallistaminen kestävän kehityksen edistämiseen

Hallituksen ohella myös yrityksillä, tutkimuksella ja kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on merkittävä rooli tavoitteiden toimeenpanossa. Yritykset vaikuttavat esimerkiksi työntekijöiden työoloihin ja valmistettavien tuotteiden ympäristöystävällisyyteen. Yliopistot ja tutkimuslaitokset tuottavat kestävyystietoa ja innovaatioita. Kansalaisyhteiskunnan toimijat nostavat kestävyyden kannalta merkittäviä asioita julkiseen keskusteluun ja tuottavat kansalaisia hyödyttäviä palveluita. Monissa kestävyyskysymyksissä, esimerkiksi opetuksen tai terveyspalveluiden järjestämisessä, kunnilla ja kaupungeilla on keskeinen rooli. Onnistunut Agenda2030:n toimeenpano edellyttää koko yhteiskunnan osallistamista, eli jatkuvaa yhteistyötä ja vuoropuhelua hallituksen ja muiden yhteiskunnan toimijoiden välillä.

Koko yhteiskunnan osallistamista kestävän kehityksen työhön tukee Suomen kestävän kehityksen toimikunta. Kestävän kehityksen toimikunta on yhteiskuntaa laajasti osallistava foorumi, jonka puheenjohtajana toimii pääministeri.

Toimikunnan keskeisenä tehtävänä on globaalin kestävän kehityksen toimintaohjelman, Agenda2030:n, toimeenpanon vauhdittaminen ja sen kytkeminen kansalliseen kestävän kehityksen työhön. Lisäksi toimikunta toimeenpanee ja seuraa kansallisen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksen "Suomi jonka haluamme 2050" edistymistä. Toimikunnan tavoitteena on osallistaa koko yhteiskunta kestävän kehityksen toteuttamiseen ja edesauttaa eri toimijoiden kohtaamista, vuoropuhelua ja verkottumista. Toimikunta pyrkii jakamaan parhaat kestävän kehityksen käytännöt ja viestii niistä aktiivisesti kansallisesti ja kansainvälisesti.

Koko yhteiskunnan osallistamisen konkreettisena välineenä on vuodesta 2013 saakka toiminut kestävän kehityksen toimenpidesitoumus. Tekemällä toimenpidesitoumuksen mikä tahansa suomalainen toimija, yrityksistä ja kouluista yksittäisiin kansalaisiin, voi konkreettisesti osallistua kansalliseen kestävän kehityksen työhön.

Suomen kestävän kehityksen toimikunta valmisteli vuoden 2021 aikana kansallisen Agenda2030 -tiekartan, joka on keskipitkän aikavälin suunnitelma siitä, millaisilla toimilla Suomi saavuttaa YK:ssa vuonna 2015 sovitun globaalin kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda2030) tavoitteet.

Päätös tiekartan laadinnasta sisältyi pääministeri Sanna Marinin hallitusohjelmaan, ja tiekartan valmistelu annettiin toimikunnan tehtäväksi joulukuussa 2020. Agenda2030 -tiekartta hyväksyttiin toimikunnan kokouksessa 7.2.2022, ja luovutettiin hallitukselle hyödynnettäväksi hallituksen työssä.

Kestävän kehityksen toimikunnan Agenda2030 -tiekartta

# data[].attributes.attachment_link.title
Agenda2030 -toimintaohjelma - Kestävä kehitys

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman kaikkien maiden kestävän kehityksen työtä ohjaa vuonna 2015 YK:ssa sovittu kestävän kehityksen globaali toimintaohjelma, josta käytetään nimeä Agenda2030. Se sisältää 17 tavoitetta, jotka maiden tulisi yhdessä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä. Agenda2030, epävirallinen suomennos Agenda2030 on erityisen merkittävä varsinkin kahdesta syystä: 1) Sen sisältämät tavoitteet ovat samat kaikille maailman maille, vaikka eri asiat painottuvatkin eri maiden kohdalla maan kehitystasosta riippuen.

# data[].attributes.body
Energiatarvelaskuri

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energiantarvelaskurilla voit selvittää kuinka paljon tarvitset energiaa päivän aikana. Energiantarve riippuu päivittäisestä aktiivisuustasostasi.

Tietoa energiantarvelaskurista

Energiantarvelaskurilla voit selvittää kuinka paljon tarvitset energiaa päivän aikana. Energiantarve riippuu päivittäisestä aktiivisuustasostasi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Energiantarvelaskurilla voit selvittää kuinka paljon tarvitset energiaa päivän aikana. Energiantarve riippuu päivittäisestä aktiivisuustasostasi. Energiantarvelaskurilla voit selvittää kuinka paljon tarvitset energiaa päivän aikana. Energiantarve riippuu päivittäisestä aktiivisuustasostasi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pohjan näiden käytäntöjen suunnittelulle antaa omavalvonnan toinen puoli, erityisten kriittisten hallintapisteiden tunnistaminen elintarvikkeiden käsittelyssä. Tällaista HACCP-järjestelmää tarvitaan hyvien hygieniakäytäntöjen lisäksi erityisesti, jos valmistetaan vaikkapa herkästi pilaantuvia tuotteita kaupan jakeluketjuun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ravitsemuspassi - Suorita - Ravitsemuspassi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ergonomia tarkoittaa työpisteen rakenteiden, työvälineiden, kalusteiden ja työmenetelmien kehittämistä ihmisten ominaisuuksien, toimintojen ja kykyjen mukaisiksi. Näitä on tarkasteltava kokonaisuutena ottaen huomioon työntekijöiden yksilölliset ominaisuudet. Tavoitteena on, että työ voidaan tehdä aiheuttamatta työntekijän terveydelle haitallista tai vaarallista kuormitusta tai tapaturman vaaraa. Tuki- ja liikuntaelinten liiallista kuormitusta voivat aiheuttaa toistotyö, yksipuoliset työliikkeet, raskaat nostot, huonot työasennot ja työliikkeet.

Työturvallisuuslaki edellyttää työnantajan huolehtivan siitä, että työpisteen rakenteet ja käytettävät työvälineet valitaan, mitoitetaan ja sijoitetaan työn luonne ja työntekijän edellytykset huomioon ottaen ergonomisesti asianmukaisella tavalla. Työpisteeseen ja työvälineisiin kuuluu esimerkiksi koneita, työkaluja, laitteita, kalusteita, laitteistoja ja muita tarvikkeita.

Ergonomia-sana tulee kreikankielen sanoista ergo = työ ja nomos = luonnonlait

Käsin tehtävät nostot

Käsin tehtävissä nostoissa ja siirroissa tapahtuu paljon tapaturmia esimerkiksi selän venähdyksiä, taakasta saatuja viiltohaavoja, käsien ja jalkojen jäämistä puristuksiin kappaleen ja lattian tai toisen kappaleen väliin ja taakan putoamista varpaille.

Nostoja ja taakan siirtoja tehdään palvelualoilla hyvin erilaisissa tilanteissa. Kaupassa hyllytetään välillä kumarassa ja välillä kurkottaen korkealta. Siivous ja kiinteistönhuollossa siirretään työvälineitä, laitteita ja jätesäkkejä ja vartioinnista kannatellaan välillä ihmisiä.

Nuorille (alle 18-vuotiaille) työntekijöille kiellettyihin töihin kuuluu muun muassa ruumiillisen liikarasituksen aiheuttava työ. Työministeriö on laatinut esimerkkilistan lista nuorille sopivista kevyistä töistä, se löytyy Finlexistä.

Työnantaja vastaa työhön sisältyvien nostojen turvallisuudesta
Lainsäädäntö määrittelee yleiset periaatteet ja toimintamallit nostotöihin liittyvien vaarojen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi, mutta ei anna nostettavalle taakan painolle raja-arvoja. Tutkimuksiin perustuvat suositukset painottavat sitä, että nostotilanne on arvioitava kokonaisuutena, taakan paino on vain yksi osatekijä.

Jos työssä esiintyy käsin tehtäviä nostoja ja siirtoja, eikä niitä voida korvata - esimerkiksi mekaanisilla laitteilla, työnantajan on vaarojen vähentämiseksi

annettava työntekijöille nosto- ja siirtoapuvälineitä huomioiden taakan ja työympäristön erityispiirteet, tarvittava fyysinen ponnistus ja koko työtoiminnan asettamat vaatimukset.

järjestettävä työpisteet niin, että nostot ja siirrot ovat mahdollisimman turvallisia, esim. tilaa on riittävästi eikä työn suorituspaikkojen sijoittelu aiheuta kiertoja nostettaessa

huolehdittava riittävästä nosto-opetuksesta ja ohjauksesta taakkoja käsitteleville työntekijöille ja annettava noston turvallisuuden kannalta tarpeelliset tiedot

Nostotyön suuri fyysinen kuormitus - erityisesti lihasvoiman tarve - edellyttää nostotyötä tekeviltä myös omaehtoista huolenpitoa omasta kunnostaan.

Nostoapuvälineitä on saatavissa monenlaisiin töihin. Niiden hankinta tulee tehdä yhdessä välineitä käyttävien työntekijöiden kanssa ja velvoitettava heidät myös käyttämään niitä.

Toistotyö

Toistotyö on työtä, jossa toistetaan samantyyppisiä sormien, käsien tai käsivarsien liikkeitä jatkuvasti. Toistotyötä voi esiintyä palvelualoilla esimerkiksi kaupassa kassatyössä ja hyllytyksessä, siivoojilla mopin käsittelyssä ja tarjoilijoilla tarjotinta kannateltaessa. Tämän kaltainen työ voi aiheuttaa toistorasitusta, erityisesti jos siihen liittyy voiman käyttöä tai hankalia asentoja.

Näyttöpäätetyö

Erityistä huomiota tulee kiinnittää näyttöpäätetyöpisteen suunnitteluun. Työtuolin, työtason, näppäimistön ja näyttöruudun asento tulee olla helposti säädettävissä. Myös työtilan valaistusolosuhteet on huomioitava. Jos työntekijän tavanomaiset silmälasit eivät sovi näyttöpäätetyöhön, työnantajan on hankittava työntekijälle näyttöpäätetyöhön sopivat erityiset
näyttöpäätelasit. (Työturvallisuuslaki 26§).

Lainsäädäntö

Valtioneuvoston päätös käsin tehtävistä nostoista ja siirroista työssä (1409/1993)

Linkkejä
Käsin tehtävät nostot ja siirrot Yläraajan kuormituksen arviointi Julkaisuja
Myymälätyön ergonomia TTK

Siivoustyön ergonomia

Ravintolatyön egonomia

# data[].attributes.attachment_link.description
Ergonomia tarkoittaa työpisteen rakenteiden, työvälineiden, kalusteiden ja työmenetelmien kehittämistä ihmisten ominaisuuksien, toimintojen ja kykyjen mukaisiksi. Näitä on tarkasteltava kokonaisuutena ottaen huomioon työntekijöiden yksilölliset ominaisuudet. Tavoitteena on, että työ voidaan tehdä aiheuttamatta työntekijän terveydelle haitallista tai vaarallista kuormitusta tai tapaturman vaaraa. Tuki- ja liikuntaelinten liiallista kuormitusta voivat aiheuttaa toistotyö, yksipuoliset työliikkeet, raskaat nostot, huonot työasennot ja työliikkeet.