# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spelbarhet:

UR Skola

Längd

Titta Folksagor i världen - spanska

Prinsen som trodde han var en tupp

En animerad saga från Israel om en ung prins som börjar bete sig märkligt. Varje dag sitter han under bordet, pickar fågelfrön och gal som en tupp. Kungen och drottningen är oroliga för sin son och ber en gammal vis man om hjälp. Filmen utforskar vikten av individualitet och val.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi träffar Asal. I en insändare har hon skrivit att hon tycker att fler borde säga ifrån när någon mobbar. Ibland kan det som är roligt för någon kännas elakt för någon annan. Asal försöker att inte bry sig när hon råkar ut för hårda ord, men det är svårt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Till befintliga och nya medlemmar: Gruppen Mitt Lilla klassrum på nätet har blivit långt mycket större än vad jag kunde drömma om (över 16 000 medlemmar). Här är en plats där vi lärare möts och kan...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syftet med uppgifterna är dels att öva beräkningar inom talområdet under 10, dels att öva de olika begrepp som är vanliga inom matematiken. Vanliga begrepp kan exempelvis vara längre, kortare, billigare, färre, fler, mitt itu m.fl. Begreppen kan för många elever vara svåra att förstå, i synnerhet för elever med sen språkutveckling eller elever med annat modersmål.
Elever förknippar ofta exempelvis billigare, kortare, färre med subtraktion och dyrare, längre äldre mm med addition. För att de inte ska hamna i den fällan har problemen ibland formulerats lite olika. Jämför dessa två olika frågeställningar där begreppet äldre används:
1. Tore är fem år och Greta är två år äldre. Hur gammal är Greta? (Addition)
2. Greta är sju år och två år äldre än Tore. Hur gammal är Tore? (Subtraktion)
Uppgifterna är ordnade utifrån begrepp och tanken är att man ska genomföra uppgifterna som en gemensam aktivitet i klassrummet. Förslagsvis går man igenom ett problem per lektionstillfälle. Ladda upp dem på projektor eller Smartboard och resonera över vad begreppet betyder samt hur man löser uppgiften. Gör gärna liknande uppgifter (man kan exempelvis enbart byta ut talen i uppgiften) så eleverna får möjlighet att öva flera gånger på samma problem.
Lycka till!

# data[].attributes.attachment_link.title
Begrepp i matematiken | Vallmomodellen - balanserad läs- och skrivinlärning

# data[].attributes.attachment_link.description
Syftet med uppgifterna är dels att öva beräkningar inom talområdet under 10, dels att öva de olika begrepp som är vanliga inom matematiken. Vanliga begrepp kan exempelvis vara längre, kortare, billigare, färre, fler, mitt itu m.fl. Begreppen kan för många elever vara svåra att förstå, i synnerhet för elever med sen språkutveckling eller elever med annat modersmål.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De lär sig bokstäver och siffror. Någon håller precis på att knäcka läskoden, en annan försöker förstå varför det ska vara lika mycket på båda sidor om likhetstecknet. Lärande pågår för fullt och det är underbart som lärare att få vara med och dela alla upplevelser.

Förutom allt detta ska eleverna också lära sig hur de ska agera i klassrummet. De får t.ex. träna på hur de ska vara redo för genomgång när de kommer in efter rasten och hur de ska lyssna när det är genomgång. Mina lektioner brukar följa en given struktur, vilket gör att eleverna vet vad som kommer att hända, vad de förväntas göra och vad de ska lära sig på lektionen. Detta brukar underlätta både för mig och eleverna. Dessutom brukar det bidra till lugn och studiero i klasserna.

I en årskurs etta finns det ofta några barn som kan läsa instruktioner, men många brukar behöva hjälp med att ta sig vidare med uppgifter. Jag brukar försöka ha så tydliga genomgångar som möjligt, komplettera med bildstöd och hela tiden checka av att eleverna har förstått. Om många behöver hjälp med någon speciell uppgift, tar vi uppgiften gemensamt. Trots detta behöver så klart mina elever hjälp (eller bara lite individuell uppmärksamhet) och det kan stundtals kännas svårt för mig att räcka till. Det finns också en risk för att det blir rörigt i gruppen om eleverna inte kan arbeta vidare på egen hand. Jag kommer därför att lägga lite tid på att visa för eleverna hur de ska göra när de behöver hjälp i klassrummet.

Eleverna har sedan tidigare en laminerad lapp liggandes på bänken. Lappen är grön på ena sidan och röd på andra. Om de förstår och vet vad de ska göra ska den gröna sidan ligga uppåt, behöver de hjälp ska den röda sidan vara upp. Detta för att eleverna inte ska behöva räcka upp handen. Ni som känner till Dylan Williams och hans tankar kring lärande är säkert bekanta med denna teknik. Min tanke är nu att gå igenom vad eleverna själva ska göra innan de ber om hjälp. Jag har inspirerats av en teknik kallad "C3B4ME" (see three before me") och gjort om den så att den ska passa mig och mina elever. Denna instruktion kommer eleverna att få:

Kolla 3 före mig

Titta på instruktionen på tavlan och försök komma ihåg vad som sades på genomgången.

Ta hjälp av tidigare uppgifter du har gjort. Titta i boken eller på Ipaden.

Vet du fortfarande inte så fråga en klasskompis.

Jag har gjort en lite enklare affisch med bildstöd som vi kommer att sätta upp i klassrummet. Så här ser den ut:

# data[].attributes.attachment_link.description
De lär sig bokstäver och siffror. Någon håller precis på att knäcka läskoden, en annan försöker förstå varför det ska vara lika mycket på båda sidor om likhetstecknet. Lärande pågår för fullt och det är underbart som lärare att få vara med och dela alla upplevelser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uppdraget

På en skola ska en förskoleklass flytta in i skolbyggnaden och barnen ska använda skolgården för sina aktiviteter. Då det inte finns någon lämplig lekplats på skolgården behöver skolan bygga en ny. Lekplatsen ska vara utformad så att barnen från förskoleklassen, men även eleverna i årskurs 1, 2 och 3, ska kunna använda den. Uppdraget är att hjälpa skolan med att utforma förslag på lekredskap till lekplatsen.

Att diskutera

Skulle det här uppdraget kunna vara utgångspunkt för ett arbetsområde i din klass?

Hur skulle du själv, eller du och dina kollegor, planera ett arbetsområde utifrån ovanstående uppdrag?

Vilka förmågor och vilka punkter i det centrala innehållet skulle du eller ni utgå från?

Vilka elevuppgifter skulle du eller ni välja för att ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot kunskapskraven i slutet av årskurs 6?

Fördjupande texter kring det centrala innehållet i teknik
Exempel på planering, genomförande och bedömning

En lärare som undervisar i årskurs 3 har planerat och genomfört ovanstående uppdrag. Målen för arbetsområdet och därmed bedömningen fokuserade på tre av förmågorna i kursplanens syfte. Läraren har sedan tillsammans med två av sina kollegor analyserat elevarbeten utifrån kunskapskraven. I dokumentet nedan kan du se hur läraren planerade och genomförde arbetsområdet samt exempel på bedömning av elevarbeten.

En lärares planering, genomförande och bedömning (pdf, 2 MB)

Att diskutera

Hur bedömer du själv, eller du och dina kollegor, de båda elevarbetena i exemplet ovan?

Vilka bedömningsaspekter skulle du själv, eller du och dina kollegor, välja för de elevuppgifter som läraren valde för att eleverna skulle utvecklas i riktning mot att kunskapskraven i slutet av årskurs 6?

Om du själv skulle planera ett liknande arbetsområde, vilka elevuppgifter skulle du välja och vilka bedömningsaspekter skulle du utgå ifrån?

# data[].attributes.attachment_link.description
På en skola ska en förskoleklass flytta in i skolbyggnaden och barnen ska använda skolgården för sina aktiviteter. Då det inte finns någon lämplig lekplats på skolgården behöver skolan bygga en ny. Lekplatsen ska vara utformad så att barnen från förskoleklassen, men även eleverna i årskurs 1, 2 och 3, ska kunna använda den.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tärningsquiz är en struktur där elever ställer frågor till varandra kring något ämne. Den går att utföra i par eller grupp. Strukturen stöttar turtagning och kan användas för att repetera ett ämnesinnehåll, diskutera frågor kring ett tema eller lära känna varandra. Svaren på frågorna kan ges muntligt eller skrivas ner på ett svarspapper.

Material: Tärningsquiz-papper med frågor i ett koordinatsystem, två tärningar, eventuellt svarspapper med tomma rutor i ett koordinatsystem.

1. Dela in eleverna i par eller grupper.

2. Dela ut material eller låt en materialförvaltare hämta gruppens material.

3. Bestäm vem som ska börja med vilken roll.

4. En elev slår tärningarna. I par kan en slå och den andra hitta rätt ruta och ställa frågan till den första eleven. I fyrgrupp kan exempelvis elev 1 slå en tärning, elev 2 en tärning, elev 3 hitta rutan och ställa frågan till elev 4 som svarar. Om svar ska skrivas ner kan exempelvis elev 1 slå tärningarna, elev 2 hitta rätt ruta och läsa frågan, elev 3 svara på frågan och elev 4 skriva ner svaret i rätt ruta på svarspappret.

5. Turas om att slå tärningar och ställa frågor.

HÄR finns ett klassexempel.

Tom mall och mer grundlig beskrivning finns i boken Grundbok i kooperativt lärande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tärningsquiz är en struktur där elever ställer frågor till varandra kring något ämne. Den går att utföra i par eller grupp. Strukturen stöttar turtagning och kan användas för att repetera ett ämnesinnehåll, diskutera frågor kring ett tema eller lära känna varandra. Svaren på frågorna kan ges muntligt eller skrivas ner på ett svarspapper.

# data[].attributes.attachment_link.title
De fyra räknesätten (Matematik) - Studi.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett område inom matematiken som ibland kan vara svårt för eleverna är att skriva räknehändelser. Utmaningen för eleverna brukar vara att både skriva en händelse och relatera händelsen till...

# data[].attributes.body
Läsförmåga

# data[].attributes.attachment_link.description
Behoven kommer variera mellan olika elever och över tid och lärandet är sällan eller aldrig linjärt. Det är i lektionsplaneringen och den individuella anpassningen dina kunskaper som lärare verkligen sätts på prov och varken LegiLexi eller någon annan kan ge dig några genvägar till eller färdiga lösningar för just din klass där de befinner sig just nu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I vår ska jag bli klar med min bok "Läscoachens ABC - Att bygga och coacha fram läshunger".
I dagarna har bokomslaget visats upp i socialamedier för första gången. Lite stolt känns det som om en dröm håller på att bli verklighet. I den här bloggen tänkte jag dela med mig ur ett utdrag från mitt råmanus. Mina tankar kring lässamtal med coachande förhållningssätt.

Jag har inte bara en, utan flera gånger reflekterat över varför jag inte lyckats fångat vissa elever. Trots min entusiasm, inspiration, strategier och utmaningar, vilka jag har skrivit om i flera bloggar bl a Delad glädje är dubbel glädje och Vinnare eller förlorare under sommarlovet.

Varför har inte hen läst? Fyllt i sitt läsbingo? Triggats av klassutmaningen? Som läscoach har jag hittat nyckeln i det coachande samtalet.

För att eleven ska kunna hitta sin väg till läsglädje, behöver eleven få förståelse för sin egen inlärning och hur hen fungerar i olika situationer. Som läscoach har jag därför lämnat "frökens tipslåda" hemma. Istället har jag lyssnat aktivt och ställt kraftfulla frågor i mina lässamtal med eleverna. I våra samtal har eleven kunnat upptäcka sin unika väg till läsning och hur hen ska träna sin LQ för att få läshunger.

Coachande lässamtal med öppna och kraftfulla frågor

Öppna frågor är inget nytt inom dagens pedagogik och uppfostran. Genom att undvika "varför" och" ja- och nej-frågor" skapas ett livligare samtal, där eleverna utvecklar sitt språk och tankebanor.

Lässamtalen behöver inte bli alltför komplicerade och tidskrävande. De är mer ett förhållningssätt till hur jag samtalar med eleven om hens läsning än ett regelrätt lässamtal. När jag pratar med eleven om hens läsning undviker jag frågor som "Varför läser du inte under lässtunden?" och "Varför byter du bok hela tiden?" eftersom dessa frågor kan skuldbelägga eleven, vilket är kontraproduktivt. Då jag istället för att uppmuntra till läsning, riskerar att eleven hittar strategier som gör att hen slipper läsa. Allt för att undvika mig och mina frågor. Som läscoach ställer jag istället frågor som "Vad var det som gjorde att du inte gillade den där boken?" eller "Vad tror du skulle få dig att läsa under lässtunden?". Jag öppnar upp för eleven att själv undersöka olika vägar för att träna sitt LQ.

"Känslan av att vara med i beslut ökar ofta den inre motivationen, vilket i sin tur ökar möjligheten att lyckas."

Här är några exempel på öppna och kraftfulla frågor, att ha i rockärmen när du pratar med dina elever om läsning. Varför inte också uppmuntra föräldrar att använda samma förhållningssätt vid läxläsning? 😉

📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚

Coacha eleven att förstå varför hen behöver läsa

Hur vill du att det ska kännas när du läser?

Vad har du för mål med din läsning?

Om du fick drömma lite om ditt läsande, hur skulle den drömmen se ut?

📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚

Coacha eleven att undvika fallgropar och hinder

På vilka sätt hindrar du dig själv?

Vad är svårigheten med att läsa?

Hur skulle det vara om inte hindret fanns?

Vad händer om du inte gör en förändring?

Vad vinner du på att göra en förändring?

📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚

Coacha elevens inre motivation att läsa

Hur vill du att lässtunden ska vara organiserad?

Vilka möjligheter har du att träna läsning på?

Vad är din utmaning?

Vad är ditt första steg?

📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚 📚

Coacha och följa upp elevens läsprocess

Vad blev resultatet?

Vad behöver du göra för att gå vidare?

Hur kan du påminna dig om att läsa?

Vad kunde du gjort annorlunda?

Ett rikt språk och vana vid litteratur är en grundläggande förutsättning för läslust och bildning i framtiden. Den pedagogiska utmaning är inte att lära eleverna att läsa, utmaning är att få eleverna att vilja läsa. Coachande lässamtal kan ta oss en bit på vägen...

# data[].attributes.attachment_link.title
Läscoachens ABC - Att bygga och coacha fram läshunger

# data[].attributes.attachment_link.description
I vår ska jag bli klar med min bok " Läscoachens ABC - Att bygga och coacha fram läshunger". I dagarna har bokomslaget visats upp i socialamedier för första gången. Lite stolt känns det som om en dröm håller på att bli verklighet.

# data[].attributes.body
Faktatext

# data[].attributes.body
https://www.lektion.se/news/news.php?id=565

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vår webbplats använder cookies. Genom att surfa vidare accepterar du dessa cookies.

Ämnen: Sv, NO, Bl

I denna övning får eleverna bekanta sig med bin genom en saga. Sagan kan användas på många olika sätt, här följer några tips på hur.

Material: Bi-sagan. Ritblad med bin. Faktablad om bin för pedagoger. Länkar till materialet finns i sidomenyn.

Genomförande

Läs bi-sagan tillsammans med eleverna. Ritbladen kan användas under tiden du läser sagan eller efteråt.

Prata om sagan och låt gärna eleverna få rita bilder inspirerade av sagan.

Varianter och tips

Låt eleverna skriva egna bi-sagor

Låt eleverna rita bin från sagan

Låt eleverna sammanfatta sagan på posters

Diskussionsfrågor

Nedan följer lite förslag på frågor som du kan diskutera tillsammans med eleverna i samband med att ni gör övningen. En del svar på frågorna kan hittas i faktabladet.

Vilka olika bin förekom i sagan?

Vad hände med barnet i sagan?

Vad äter ett bi?

Varför är bin så viktiga i naturen?

Har du själv någon gång mött ett bi? Vad hände då?

När brukar man hitta bin i naturen? Varför är det så?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår webbplats använder cookies. Genom att surfa vidare accepterar du dessa cookies. I denna övning får eleverna bekanta sig med bin genom en saga. Sagan kan användas på många olika sätt, här följer några tips på hur. Material: Bi-sagan. Ritblad med bin. Faktablad om bin för pedagoger. Länkar till materialet finns i sidomenyn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Åk F-3: Övningar och material om vår fantastiska natur!

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår webbplats använder cookies. Genom att surfa vidare accepterar du dessa cookies.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bild: © PeopleImages / iStock

Ska du och klassen studera rymden? I så fall har jag 17 lektionstips och förslag på var du kan hämta lektionsmaterial för årskurs f till 3.

1. Solen, månen och stjärnorna på SVT Play. SVT-barnprogrammet Solen, månen och stjärnorna ger en grundlig introduktion till rymden. Det ligger än så länge tio avsnitt uppe på Svtplay.se och vart och ett av dem är tolkat till teckenspråk - tillgänglighet ftw! Rymdfakta varvas med rymdberättelser och rymdpyssel. Solen, månen och stjärnorna är en lättsmält och lärorik tv-serie. Varje avsnitt är cirka 10 minuter långt och fokuserar på en särskild himlakropp eller planet, som på solen, planeten Merkurius och galaxen Vintergatan.

2. Stjärnor och planeter på Unga fakta. Unga fakta sammanställer information till unga läsare - och de har såklart lagt ner en hel del krut på ämnet rymden. De har bland annat sammanställt presentationen Stjärnor och planeter, som du och eleverna kan titta på tillsammans i klassen. Presentationen innehåller fakta om till exempel rymdhistoria, kometer, stjärnbilder och rymdfärder. Klicka er runt i presentationen Stjärnor och planeter för att upptäcka universum!

3. Rymdmaterial på Fröken Anna. Fröken Anna eller Frokenanna.com tillverkar jättefina skolstenciler som hon sedan säljer för en vettig peng. Alla andra tips i artikeln utgörs av gratis lektionsmaterial, men jag tycker att Fröken Annas stenciler Min bok om rymden, Bygg ett solsystem och Planeternas ordning: Interaktiv flippbok är så bra att jag vill slå ett slag för dem här. Rätterna att få använda stencilerna i skolan kostar 20 kronor styck. Det skulle alltså bli totalt 60 kronor för ett arbetsmaterial klassen kommer ha stor glädje av.

4. Jordklotets berättelse på UR. Jordklotets berättelse är ett tv-avsnitt i serien Animated Science på UR Skola. Avsnittet är knappt fem minuter långt och ger en introduktion till jordens födelse, hur solen och månen blev till.

10. Komplett faktamaterial om rymden. Om du inte redan har sett Christina Wahlbergs kompletta rymdmaterial på Lektion.se kan jag varmt tipsa om det. Det består alltså av en hel serie med stenciler och innehåller allt från texter att läsa till övningar i att skriva. Lektionsmaterialet är uppdelat på Rymden 1, Rymden 2, Rymden 3 och så vidare. Du får med andra ord klicka dig runt bland de olika länkarna.

12. Rymdmatte. Emma Lindbloms lektionsmaterial Rymdmatte innehåller kluriga matteuppgifter med rymdteman. Det finns på Lektion.se.

publicerat i Lektioner,Läsvärdheter,Stenciler;
Taggar: spännande med rymden

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi växer så det knakar - 17 lektionstips för temat rymden

# data[].attributes.attachment_link.description
Bild: © PeopleImages / iStock Ska du och klassen studera rymden? I så fall har jag 17 lektionstips och förslag på var du kan hämta lektionsmaterial för årskurs f till 3. 1. Solen, månen och stjärnorna på SVT Play. SVT-barnprogrammet Solen, månen och stjärnorna ger en grundlig introduktion till rymden.

# data[].attributes.attachment_link.title
30 skrivkort i olika genre. | Scandinavian Hertiage | Pinterest | Pdf, Education and School

# data[].attributes.attachment_link.description
This Pin was discovered by Edrice Angry. Discover (and save!) your own Pins on Pinterest.

# data[].attributes.body
Lässpel

# data[].attributes.attachment_link.title
Vem är tjuven? - ett klurigt frågespel | Mitt eget skolmaterial / My teaching material | Pinterest | Education, Pdf and Classroom

# data[].attributes.attachment_link.description
This Pin was discovered by Lena Sundqvist. Discover (and save!) your own Pins on Pinterest.

# data[].attributes.attachment_link.description
Snipp snapp slut, så var sagan INTE slut! I din hand håller du nu en helt unik sagobok. Den innehåller nämligen 50 sagor utan slut. Berättelserna avbryts när det är som allra mest spännande. Mitt i en mening. Det betyder att du kan komma på ditt eget slut!

# data[].attributes.body
Lista med appar för multiplikation

# data[].attributes.attachment_link.description
Att behärska multiplikationstabellerna är en basfärdighet som du behöver kunna. Beroende på HUR du vill öva så finns här ett antal verktyg: ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Sveriges utsläpp av växthusgaser kan räknas ut på olika sätt. De utsläpp av växthusgaser som kan knytas till vår konsumtion kallas för konsumtionsbaserade klimatutsläpp. Då räknas den totala klimatpåverkan ut som konsumtionen bidragit till både i Sverige och i andra länder. Den största delen utsläpp av växthusgaser som orsakas av svensk konsumtion sker idag utomlands.

# data[].attributes.body
Träd bilduppgift

# data[].attributes.attachment_link.description
We have a wonderful four seasons tree craft template to share with you, this one can fold nicely into a 4 seasons book or you can assemble it together to stand on it's own. Print our template, there are more versions, and have the kids get creative with their seasons.

# data[].attributes.attachment_link.title
Greppa programmering Digitala läromedel Matematik Grundskola år 6-9 Grundskola Liber

# data[].attributes.attachment_link.description
Greppa programmering Med tydliga och informativa instruktionsfilmer, tre olika kodspråk (python och html kommer vt-19) och tydlig progression stöttar Greppa programmering både lärare och elever i att möta regeringens krav på digitalisering. I Greppa programmering finns något för alla: med tre kodspråk och en progression från det mest grundläggande till att koda fritt kan alla använda samma produkt, på sin egen nivå.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ni som brukar läsa mina blogginlägg vet att jag under sommaren och hösten tittat på de nya riktlinjerna kring digitalisering i våra styrdokument. Jag har bl.a. berättat hur jag arbetat med digitala verktyg och medier i flera blogginlägg, framför allt i ämnena svenska och so. I detta inlägg tänker jag tipsa om hur du kan arbeta med ytterligare en förändring, nämligen den gällande programmering i ämnet matematik.

Jag har här sammanställt några enkla lektioner som du kan använda t.ex. som introduktion till ämnet. Några lektioner är analoga och eleverna behöver då inte ha tillgång till något digitalt verktyg. I slutet tipsas om några programmeringsappar och då behövs en surfplatta eller mobil. Inspiration och idéer till lektionerna kommer från Kodpedagogerna från Zcooly Hack.
Lektionsstruktur
Jag har använt samma lektionsstruktur till varje pass. I korthet går den ut på att vi startar lektionerna med att titta på en instruktionsfilm. Sedan går vi kort igenom vad eleverna ska göra innan de sätter igång med sin uppgift. Varje lektion avslutas med en avstämning och framåtblick inför nästa lektion.
Här är ett exempel på en lektionsstruktur: Lektion 1 Robotprogrammering
Innan lektionen behöver du ha laddat ned och eventuellt laminera programmeringskort till eleverna.

Under denna lektion arbetar eleverna i par. En ska agera programmerare och en robot. Med hjälp av programmeringskort gör programmeraren en bana (eller kod) som roboten ska förflytta sig. Både instruktionsfilm och programmeringskort från Kodpedagogerna finns på Youtube. Börja lektionen med att titta på Kodpedagogerna del 2. Dela sedan in eleverna två och två och låt dem göra uppgiften. Lektionen avslutas med en gemensam utvärdering: Vad gick bra i grupperna? Vad gick dåligt? Vad behöver vi tänka på?
Instruktionsmall till eleverna: Lektion 2 Duploprogrammering
Innan lektionen behöver du sortera och lägga duplolego i t.ex. påsar. Eleverna behöver minst 5 olika uppsättningar av duplolegobitar (alltså 2×5 legobitar).

Eleverna ska ha ett förutbestämt antal legobitar i dubbel uppsättning. De ska sitta rygg mor rygg. Programmeraren ska konstruera ett bygga av legobitarna och sedan förklara för den andra eleven (datorn) hur bitarna ska sitta. När elevparet testat detta en gång så byter de uppgifter.

Börja lektionen med att titta på Kodpedagogerna del 3. Dela sedan in eleverna två och två och låt dem göra uppgiften. Lektionen avslutas med en gemensam utvärdering: Vad gick bra i grupperna? Vad gick dåligt? Vad behöver vi tänka på?
Instruktionsmall till eleverna: Lektion 3 Koordinatsystem
Innan lektionen behöver sortera och lägga små legobitar (obs ej duplo) i t.ex. påsar. Eleverna behöver minst 5 olika uppsättningar (alltså 2×5 bitar). Du behöver också skriva ut och kopiera upp koordinatsystem, ett per elev.

Börja med att låta eleverna titta på Kodpedagogerna del 4. Dela sedan in eleverna två och två och låt dem göra uppgiften. Lektionen avslutas med en gemensam utvärdering: Vad gick bra i grupperna? Vad gick dåligt? Vad behöver vi tänka på
Instruktionsmall till eleverna: Lektion 4-6 Programmering med appar
Det finns flera bra programmeringsappar eleverna kan använda. Här är tre exempel som dessutom är gratis att ladda ned:

Jag har gjort instruktionsfilmer till A.L.E. X och Scratch JR där jag kort går igenom hur de fungerar. Ett tips är att titta på filmerna tillsammans och sedan låta eleverna testa själv a. De brukar vara väldigt snabba på att lära sig.
Instruktionsfilm Scratch JR Instruktionsfilm A.L.E.X
Jag hoppas att du hittat någon inspiration att arbeta vidare med.
Lycka till! Här kan du ladda ned mallar: Programmeringskort från Zcooly att skriva ut. NCM koordinatsystem att skriva ut. Instruktion till programmeringslektioner Lektionsstruktur Andra lektionsuppslag hittar du här Programmera mera serien Programmeringslektioner från Internetstiftelsen åk 1-3: Programmeringslektioner från Internetstiftelsen åk 4-6

# data[].attributes.attachment_link.description
Ni som brukar läsa mina blogginlägg vet att jag under sommaren och hösten tittat på de nya riktlinjerna kring digitalisering i våra styrdokument. Jag har bl.a. berättat hur jag arbetat med digitala verktyg och medier i flera blogginlägg, framför allt i ämnena svenska och so.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Just nu pågår en debatt kring vad undervisningen i skolan ska bestå av, där faktakunskaper och förmågor ställs mot varandra. Jag tror att det blir väldigt många missuppfattningar med en sådan diskussion, då jag varken tror att de som förespråkar faktakunskaper menar att det aldrig ska analyseras eller att de som förespråkar förmågorna menar att faktakunskaper är irrelevanta. Jag tror att de flesta lärare inser att båda dessa delar behöver finnas med, och jobbar med båda delar i sitt klassrum. Utan faktakunskaper kan vi inte analysera och reflektera, men utan att analysera och reflektera kan vi inte lära oss något utav faktakunskaperna. Faktakunskaper och förmågor behöver gå hand i hand redan från början. Att analysera och reflektera kring vad vi vet är något som sker naturligt. Så fort vi inhämtar ny kunskap börjar vi jämföra den med det vi redan känner till.

I åk 2 jobbar vi just nu med att klassificera djur. Vi har nu arbetat oss igenom däggdjur, fåglar och fiskar. För alla tre djurgrupperna har vi använt ungefär samma upplägg för att aktivera förförståelse, ta in ny kunskap, bearbeta kunskapen på olika sätt samt jämföra och reflektera med hjälp av den kunskapen.

Aktivera förförståelse

För att aktivera elevernas förförståelse har vi gjort två saker. Först har vi gjort "Vilken ska bort"-övningar. Jag visar fyra bilder (nu var det bilder på olika slags djur). Eleverna får med strukturen EPA fundera kring vilka tre som hör ihop och varför, samt vilken av bilderna som ska bort. Först funderar de själva, sen viskar de med en kompis, sist lyfter vi några svar i helklass. Här finns det inga rätta eller fel svar, utan det är elevernas egna tankar kring bilderna som är i fokus för att de ska aktivera sin kunskap kring ämnet.

Det andra vi gjorde för att aktivera förförståelse var att eleverna fick låtsas att de skulle träffade någon som aldrig sett djuret i fråga. Hur skulle du beskriva en fisk för någon som aldrig sett en fisk? Vi gjorde här strukturen Mötas på mitten. Eleverna tänkte först själva och skrev ner stödord på en miniwhiteboard. De gick sedan varvet runt och läste vad de skrivit för sin lärgrupp. Därefter fick de uppgiften att gemensamt välja tre saker som de hade skrivit som de tyckte var viktiga för att beskriva djuret. Jag slumpade sedan en från varje grupp som fick läsa upp vad gruppen kommit fram till. Att jag skulle slumpa fråga berättade jag i förväg så att alla tog eget ansvar att lära sig och lära varandra.

Inhämta ny kunskap

För att inhämta ny kunskap om djurgruppen såg vi en film. Under tiden fick de enskilda uppgifter som passade till filmen. Till en film hade de frågor som de skulle svara på. De fick läsa igenom frågorna i förväg och jag stannade filmen då och då (då de går i åk 2 är det fortfarande ganska svårt att lyssna och skriva samtidigt). Jag berättade även i förväg att det inte gjorde något om man missade någon fråga då de skulle få hjälpa varandra efteråt. När vi tittat klart på filmen fick de jämföra sina svar i lärgrupperna och hjälpa varandra om någon missat någon fråga. Till nästa film som handlade om fiskar fick de varsin miniwhiteboard och instruktionen att skriva ner ord de hörde som de tyckte var viktiga. Detta engagerade dem väldigt mycket och de skrev för fullt. Efteråt fick de läsa upp några saker de hade skrivit för en kompis. Redan här börjar eleverna självmant jämföra, reflektera och fundera kring varför saker är som de är.

Bearbeta kunskapen

För att ytterligare bearbeta kunskapen använde vi strukturen Huvuden ihop. Eleverna satt i sina lärgrupper. Jag ställde en fråga (Vad är speciellt med fåglars skelett och varför? Varför kan hajen aldrig vara stilla? Vad är skillnaden på hur däggdjur och fiskar andas?) och sa "huvuden ihop" varpå eleverna lutade sig mot varandra och diskuterade. När de hade ett svar gjorde de tummen upp och vi lyfte några svar i helklass. Här delade eleverna kunskap med varandra och de som inte helt förstått fick en till chans att bearbeta och befästa innehållet.

Jämföra och reflektera

Ju fler djurgrupper vi lär oss om och ju mer vi lär oss om dem, desto lättare är det att jämföra och hitta likheter och skillnader. För att underlätta detta använde vi oss av ett venndiagram. Vi jämförde däggdjur och fiskar. Eleverna fick i par skriva ner så många saker de kom på i varje del. Vi lyfte sedan deras tankar i helklass och samlade i ett gemensamt venndiagram. Eleverna var engagerade och det märktes att de hade lärt sig mycket och funderade kring kunskapen.

När vi arbetade med fiskar fick eleverna också själva fundera kring vilka stödord de ville ha till när de skulle skriva en enskild faktatext om fiskar. Vilka saker tyckte de var viktiga att komma ihåg och vilket ord skulle vi skriva som hjälper dem att komma ihåg?

Enskild uppgift

Som avslutning kring varje djurgrupp har vi skrivit en enskild faktatext med hjälp av stödord. Här får eleverna chans att visa vad de lärt sig och formulera egna meningar kring sin kunskap.

Nu har vi kräldjur, groddjur och insekter kvar att arbeta med. Fler venndiagram blir det nog, och kanske Karusellen på slutet för att repetera och komma ihåg tillsammans. Strukturen Fråga, fråga, byt!" kan användas för att repetera några av huvudbegreppen vi arbetet med.

I svenskan har vi också använt vår kunskap när vi skrivit berättande texter med rubriken "Kossan som ville bli en delfin".

Vi kommer också att skriva faktatexter om fantasidjur, där de själva får välja vilken djurgrupp djuret ska tillhöra och vilka egenskaper det ska ha. Stämmer alla drag med djurgruppen, eller är djuret som näbbdjuret, att det är lite konstigt? (Näbbdjuret lärde vi oss om på Grej of the day).

Innan varje lektion var slut fick de också fundera kring hur mycket de tyckte att de hade lärt sig. Detta arbetssätt gjorde eleverna engagerade och motiverade. Majoriteten kände att de lärde sig mycket och de visade också detta i diskussioner och samtal. Alla elever deltog och var aktiva. Nyanlända och elever med annat modersmål än svenska fick höra begreppen flera gånger av flera olika personer, och fick även chans att själva använda dem i tal och skrift.

# data[].attributes.attachment_link.description
Just nu pågår en debatt kring vad undervisningen i skolan ska bestå av, där faktakunskaper och förmågor ställs mot varandra. Jag tror att det blir väldigt många missuppfattningar med en sådan diskussion, då jag varken tror att de som förespråkar faktakunskaper menar att det aldrig ska analyseras eller att de som förespråkar förmågorna menar att...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vad är klockan? Para ihop klockslag mot rätt analog klocka i detta spel.

Spelinstruktioner till att träna klockan

I detta spel gäller det att läsa ett klockslag och hitta den analoga klocka som motsvarar det klockslaget. Spelet är uppdelat på sjutton nivåer, där det lättaste endast tränar hela timmar. Den svåraste nivån tränar hela klockan, dvs både minuter och timmar, dock inte sekunder. På varje nivå ska du klara av tio klockslag och du har alltid tre olika analoga klockor att välja mellan. Gissar du på fel klocka får du fortsätta tills du gissar rätt klocka. Sekunder tränas inte i detta spel. För att klara av en nivå måste du hitta rätt analog klocka på första försöket. En avklarad nivå i detta klockspel markeras genom att knappen blir grön.

Exempel på tidsfrågor:
Vilken klocka visar kvart över ett?
eller
Vilken klocka visar fem minuter över halv tio?

Beräkning av kunskapspoäng

Varje avklarad spelnivå ger 1 kunskapspoäng i Klockan. Maximala antalet poäng (20 kunskapspoäng) uppnås när du klarat alla 20 nivåer. En bronsmedalj får du när du klarat en nivå 2 gånger och en silvermedalj efter 5 klarade omgångar. En guldmedalj får du när du klarat en nivå 10 gånger. I spelet Klockan kan du totalt få 20 guldmedaljer. Man får endast kunskapspoäng för nivåer som inte klarats av förut, dvs de nivåer ovan som inte är gröna. Även när du har klarat av en nivå kan du fortsätta träna på den nivån, men det ger då inga kunskapspoäng.

Ytterligare spelinformation

Recensioner

Rapportera

Om du hittar ett stavfel eller annat som borde rättas till får du gärna ta kontakt med spelskaparen eller oss på Elevspel.

Kommentarer

# data[].attributes.attachment_link.title
Klockan: Spela gratis * Matematik - Elevspel

# data[].attributes.attachment_link.description
Lär dig klockan med detta spel. Detta kunskapsspel tränar analog klocka online och är gratis.

# data[].attributes.body
Tips på massa appar för skolan och olika ämnen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vektor är något så ovanligt som en spelinspirerad app där svenska forskare varit med i utvecklingen. Barnen utmanas hela tiden i något de uppfattar som ett spel, men där de samtidigt utvecklar minne och matematik.

Första gången man startar Vektor möts man av en bildberättelse där mörka moln sprider sig över världen och där djuren ser ut att bli onda. Det är som en ramberättelse där vi förstår att vi genom spelet ska rädda djuren från mörkret. I nästa steg får vi välja några attribut på vår spelfigur. Valen är få i början, men blir fler allt eftersom man spelar.

Innan man börja spela i Vektor krävs att man skaffar ett konto, vilket är helt gratis och anonymt. Appen ger varje användare ett personligt lösenord och med hjälp av det kan man senare komma åt sitt konto och fortsätta där man slutade. Det krävs alltså inte att man anger e-postadress, namn eller någon annan personlig information. Ett tips är att skriva upp lösenordet (eller ta en skärmdump) eftersom det kan vara lite krångligt att memorisera. Efter en handfull spelomgångar har mina barn lärt sig sina koder utantill.

För att klara spelet gäller det att ta sig igenom övärld. Man börjar på den av öarna som saknar svarta moln. En ö har alltid tre liknande utmaningar och svårighetsgraden anpassas baserat på hur man svarar. Utmaningarna delas i tre grupper. Dels övas tallinjen där man börjar med ental och senare möts av decimaler och tal kring hundra. Appen innehåller mycket träning av både addition och subtraktion, vilket illustreras av tallinjen. Den andra delen är arbetsminnesträning där man ska trycka på olika figurer i samma ordning som de blinkar. Appen höjer hela tiden svårighetsgraden för att utmana spelaren och minnesträningen kan bli svår även för en vuxen. Den tredje typen av utmaning är problemlösning där olika typer av pussel ska klaras av. Om man tar lång tid på sig kommer en hand som visar, vilket ger värdefull hjälp.

Stiftelsen Cognitions Matters har gjort appen tillsammans med Torkel Klingberg, professor vid Karolinska Institutet. Appen inriktar sig både till hem och skola. Tillverkaren skriver att 40 pass á 30 minuter visat framsteg för barnen som annars tar ett år att göra. En stor fördel med appen är att barnen kan ha roligt och utvecklas på samma gång. Jag har provat appen på barn mellan 5 och 11 år. Bäst passar den barn i förskoleklass och åk1, men även äldre barn som testat har tyckt det varit roligt en bra stund.

Vektor är fri från reklam och köp i appen. Det låter hela tiden lite när man använder Vektor. Bakgrundsmusik varvas med pling och plong som talar om rätt och fel. När en vuxen hjälpt till med lösenord så klarar barnen sig själva. Man behöver inte kunna läsa eller förstå talat språk. Varje gång man loggar in kan man spela max 30 minuter. Ett par timmar senare går det bra att logga in igen. Syftet med detta har att göra med nyttan och handlar om att barnen inte ska spela sig mätta.

Inga inställningsmöjligheter finns i appen och man är hela tiden hänvisad till en övning. Det går alltså inte att välja övningar. Det här tycker min 7-åring är tråkigt ibland och han kan då behöva lite yttre motivation för att ta sig igenom den övningen då.

En sak som kan bli enklare är inloggningen. Att komma in första gången är lite svårt eftersom man måste skriva upp lösenordet och just komma ihåg det är svårt i början. Här skulle jag gärna se att man fick välja själv eller att appen kan komma ihåg sina olika användare. Fler spelfunktioner skulle göra att barnen uppskattade appen mer, men finessen med Vektor tycker jag är att den med enkla spelfunktioner håller fokus på träning som upplevs som rolig.

Jag ger Vektor en fyra i betyg och rekommenderar den främst till barn mellan 5 och 8 år. Men den kan även fungera för äldre barn som har svårt för matematik och behöver lustfylld träning.

Här är en film som visar hur appen fungerar:

Direktlänk till butik

Klicka för att enkelt komma direkt till den recenserade appen hos butik!

Prishistorik

Tillverkarens senaste prisändringar i respektive butik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vektor - Träna matte och minne med motiverande spelkänsla

# data[].attributes.attachment_link.description
RECENSION ✔ 5-8 år ✔ iPad ✔ Android Vektor är något så ovanligt som en spelinspirerad app där svenska forskare varit med i utvecklingen. Barnen utmanas hela tiden i något de uppfattar som ett spel, men där de samtidigt utvecklar minne och matematik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bygg din grupp trygg : gruppstärkande lekar och övningar för fk-åk 3

# data[].attributes.attachment_link.description
Bygg din grupp trygg Den här boken ger dig tips och idéer om hur du tillsammans med dina elever skap

# data[].attributes.body
Random tips

# data[].attributes.attachment_link.description
Se inlägg från @Sandras_klassrum blogg på Nouw | Lärare med inriktning förskoleklass upp till år 3. Tog examen januari 2017 och jobbar just nu i en trea. Här kommer du få följa våra lektioner, ta del av material och mina tankar till yrket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Plockepinn Träna läsförståelse andra boken

# data[].attributes.attachment_link.title
Källkritik och informationssökning för de allra yngsta - tips och metoder - Sanoma

# data[].attributes.attachment_link.description
Avsnitt 12 - Samtal med Marika Alneng, bibliotekarie och författare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De senaste åren har närmare 200 000 barn och elever deltagit i Kartongmatchen. De har hjälpt till att öka återvinningen så att en tredjedel av alla dryckeskartonger återvinns. Skoltävlingen pågår samtidigt i både Sverige och Finland, allt för att öka återvinningen ännu mer. Nu kör vi!

Till anmälan

Just nu

8 583 deltagare

Återvinningsgrad

Senaste redovisade uppgifter

# data[].attributes.attachment_link.description
De senaste åren har närmare 200 000 barn och elever deltagit i Kartongmatchen. De har hjälpt till att öka återvinningen så att en tredjedel av alla dryckeskartonger återvinns. Skoltävlingen pågår samtidigt i både Sverige och Finland, allt för att öka återvinningen ännu mer. Nu kör vi!

# data[].attributes.headline
Nisseuppdrag - arbete med nissedörr i december.

# data[].attributes.subject
Nisseuppdrag - arbete med nissedörr i december.

# data[].attributes.headline
Ordningsmorot - samla stjärnor och få en belöning.

# data[].attributes.subject
Ordningsmorot - samla stjärnor och få en belöning.

# data[].attributes.headline
Toalettbiljett - för ordning och reda i klassrummet. Mindre spring, mer ro.

# data[].attributes.subject
Toalettbiljett - för ordning och reda i klassrummet. Mindre spring, mer ro.

# data[].attributes.headline
Omfattande plan för arbete med GENRER i SV

# data[].attributes.subject
Omfattande plan för arbete med GENRER i SV

# data[].attributes.headline
Skriva berättelse - läsaktivitet kopplad till superhjälteboken.

# data[].attributes.subject
Skriva berättelse - läsaktivitet kopplad till superhjälteboken.

# data[].attributes.headline
Teknik - arbeta med sagor som grund för teknikutvecklingsarbete. Trulle.

# data[].attributes.subject
Teknik - arbeta med sagor som grund för teknikutvecklingsarbete. Trulle.

# data[].attributes.headline
Teknik - skapa egen helikopter tema luft

# data[].attributes.subject
Teknik - skapa egen helikopter tema luft

# data[].attributes.headline
Teknik - hur tror vi att en dator ser ut på insidan?

# data[].attributes.subject
Teknik - hur tror vi att en dator ser ut på insidan?

# data[].attributes.attachment_link.title
uppgift Hur ser en bärbar dator ut på insidan

# data[].attributes.attachment_link.title
Problemlösning uppgifer visuellt och aritmetiskt

# data[].attributes.headline
Blandade uppgifter MA - bra och mkt från NCM.

# data[].attributes.subject
Blandade uppgifter MA - bra och mkt från NCM.

# data[].attributes.headline
Matte - mall för uppställning kan skrivas ut och lamineras. Så kan de öva i stort format på räkneriktning osv.

# data[].attributes.subject
Matte - mall för uppställning kan skrivas ut och lamineras. Så kan de öva i stort format på räkneriktning osv.

# data[].attributes.headline
Klockor, mallar man kan skriva ut och låta eleverna öva.

# data[].attributes.subject
Klockor, mallar man kan skriva ut och låta eleverna öva.

# data[].attributes.body
Body parts