# data[].attributes.headline
PERQUÈ PLUTÓ NO ES CONSIDERAT UN PLANETA?

# data[].attributes.subject
PERQUÈ PLUTÓ NO ES CONSIDERAT UN PLANETA?

# data[].attributes.body
Al 2006 plutó va passar de ser un planeta a no ser-ho, ja que, segons uns quants equips de científics i d'astrònoms consideraven que no era prou gran per a seguir a la via làctea i per suposat seguint ser un planeta.
El 18 de febrer de 1930 Plutó va ser decubert per  l'atrònom estadunidenc Clyde Tombaugh en un sobrebol per lèstació espacial.

# data[].attributes.attachment_link.title
(134340) Plutó - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
(134340) Plutó és el planeta nan més gros (2.370 km de diàmetre, 44 km més que 136199 Eris) i, després d'Eris, el segon més massiu del sistema solar, cosa que en fa d'ell, el novè objecte més gros i el desè més massiu que gira directament al voltant del Sol.

# data[].attributes.body
El nostre únic satèl·lit natural és la Lluna. És una bola de roca que gira al voltant de la Terra a 384.000 Km de distància. Aparentment la veiem tan gran com el Sol, però això és perquè la tenim molt a prop; en realitat és petita, unes 50 vegades menor que la Terra en volum. Tanmateix, és la cinquena lluna més gran del Sistema Solar (3.476 Km de diàmetre)

# data[].attributes.body
El cometa Halley és un cometa periòdic, gran i brillant, que orbita al voltant del Sol cada 76 anys com a mitjana, encara que el seu període orbital pot oscil·lar entre 74 i 79 anys.

# data[].attributes.attachment_link.title
COMETA HALLEY, ¿MENSAJERO DEL FIN DEL MUNDO? - Joya Life

# data[].attributes.attachment_link.description
El cometa Halley es un astro digno de estudio entre la comunidad científica y la sociedad en general, ya que su aparición está relacionada con uno de los temores más grandes de la humanidad: la llegada del fin del mundo.

# data[].attributes.body
És un arc acolorit que es veu sobretot durant els ruixats en qualsevol època de l’any i a la banda oposada al Sol, quan plou i fa sol al mateix temps. Els colors van des del violeta a l'interior (amb un radi de 40º) al vermell a l’exterior, amb un radi de 42º. A més a més d’aquest arc denominat principal, de vegades n’apareix un altre per sobre, de coloració menys intensa i amb l’ordre de colors invers: el vermell a l’interior té un radi de 50º i el violeta, a l’exterior, el té de 54º. En algunes ocasions, hi pot haver fins i tot un tercer arc, més exterior encara. També es poden veure bandes lluminoses (arcs supernumeraris), de colors alterns violeta i verd, en aquest cas dins de l’arc principal. Un cas especial n'és l’arc acromàtic, és una única franja blanca i apareix en dies amb boires.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arc de Sant MartíThinkstock

A la Bíblia només es diu que l'arc de Sant Martí és el símbol que disposà Déu després del diluvi com a aliança entre ell i la humanitat. Sant Martí? Coses de la literatura popular. El mite diu que va fer una juguesca amb el diable per veure qui dels dos feia un arc més bonic i gran. Sant Martí el va fer de vidre, de set colors brillants. El dimoni el va fer més petit, més a poc a poc i de colors més difusos; a més, el va fer de gel, que es va desfer mentre se'l miraven. D'aquesta manera el relat incorpora l'aparició, molt freqüent, del que es coneix com a "arc secundari". Aquesta llegenda sembla que fou recollida a la primeria de principis del segle XX a l'àrea de l'Empordà. A Tortosa se'n va recollir una altra que no ha merescut tanta divulgació. Esquemàticament, diu que quan els homes fan bondat, els angelets ho celebren tirant-se flors amb una fona. Un dia es van animar més del compte i van fer servir taronges, un sarau que va acabar en trencadissa d'estels. 'Nostre Sinyó' va enviar llavors Sant Martí a posar ordre. El camí que fan les flors disparades pels àngels es coneix des d'aquell episodi com a 'arc de Sant Martí'.

Per què Sant Martí?
Perquè aquest sant sempre se l'ha presentat com un personatge valerós i decidit, defensor de l'ortodòxia catòlica. Ens trobem, en qualsevol cas, davant d'un típic cas de substitució d'antigues interpretacions paganes, ja que altres llengües encara conserven noms que el relacionen amb el mite de l'arc que beu l'aigua de la terra (en romanx es diu 'arco bevondo') o amb la naturalesa identificada amb una vella o bruixa ('arco da vella', en gallec).

A banda de l'àmbit catalanoparlant, l'arc es relaciona amb Sant Martí a àmplies zones d'Occitània, entre les quals, hi ha la Vall d'Aran. Als Països Catalans, el nom presenta diverses variants: 'pont de Sant Martí' a Andorra, l'Alt Urgell i el nord del Berguedà i el Ripollès; 'ratlla de Sant Martí' és com es diu tradicionalment en llocs tan distants entre si com les Terres de l'Ebre i el Priorat, el Garraf, la Safor, la Marina Alta i Eivissa. A la Ribagorça, per influència de l'aragonès, es coneix com a 'arc de Sant Joan'. Totes aquestes denominacions, tanmateix, han reculat en major o menor mesura per efecte de la uniformització lingüística.

# data[].attributes.attachment_link.title
Per què l'arc de Sant Martí rep aquest nom?

# data[].attributes.attachment_link.description
A la Bíblia només es diu que l'arc de Sant Martí és el símbol que disposà Déu després del diluvi com a aliança entre ell i la humanitat. Sant Martí? Coses de la literatura popular. El mite diu que va fer una juguesca amb el diable per veure qui dels dos feia un arc més bonic i gran.