# data[].attributes.headline
Luther og de reformatoriske idéer: Skole og dannelse

# data[].attributes.subject
Luther og de reformatoriske idéer: Skole og dannelse

# data[].attributes.body
Luther skrev selv Den store og Den lille Katekismus. Navnlig den sidste fik kolossal udbredelse som indbegrebet af "den kristne børnelærdom". Derudover var det især hans nære ven og medarbejder, Philip Melanchthon, der udformede det pædagogiske materiale, som blev brugt til undervisning i skoler og på universiteter. Melanchthon blev med tiden ligefrem kaldt praeceptor Germaniae, dvs. "Tysklands læremester".

# data[].attributes.body
Skolen er en meget vigtig del af et menneskers dannelsesproces ved, at den giver barnet viden, oplærer barnet i bestemte færdigheder og hjælper barnet med at agere i et fællesskab. I moderne tale ville man sige, at man skaber et læringsrum for barnet. Alt sammen noget, der kan give barnet selvindsigt, og som det har brug for for at kunne leve det liv, det er sat i.

# data[].attributes.body
Grundtvig mente, at livet skal gennem skole og uddannelse lyses op, så mennesket individuelt og som menneskehed får større og større indsigt i menneskelivet

# data[].attributes.body
"Oplysning være skal vor lyst, er det så kun om sivet, men først og sidst med folkerøst oplysningen om livet"

# data[].attributes.headline
"Det er ikke skolens opgave at gøre de unge til kristne. Dens opgave er at gøre dem til mennesker"

# data[].attributes.subject
"Det er ikke skolens opgave at gøre de unge til kristne. Dens opgave er at gøre dem til mennesker"

# data[].attributes.body
Idealet om undervisning i kristendom for alle lå i direkte forlængelse af Luthers tanker om, at mennesket blev frelst ved tro og ikke ved gerninger. Det var grundlaget for den store pædagogiske indsats, som blev en meget væsentlig side af reformationen.

# data[].attributes.headline
Grundtvig mente, at undervisningen skulle tilpasses børnenes fatteevne, og voksenalderen skulle ikke presses ned over barnet.

# data[].attributes.subject
Grundtvig mente, at undervisningen skulle tilpasses børnenes fatteevne, og voksenalderen skulle ikke presses ned over barnet.

# data[].attributes.body
Idealet om undervisningen i kristendom

# data[].attributes.body
"Den kristne er ikke en indvidualist, der kan gøre, hvad der passer ham/hende. Mennesker er placeret i bestemte forhold til andre."- Det gælder også i folkeskolen, hvor man er i en bestemt situation --> Man skal være ordenlige med hinanden.

# data[].attributes.body
Luthers tanker om, at mennesket blev frelst ved tro og ikke ved gerninger, var grundlaget for den store pædagogiske indsats, som blev en meget væsentlig side af reformationen.

# data[].attributes.headline
1. Luther mente at alle kristne var ligestillet, hvilket også afspejler folkeskoleloven i dag. Alle har ret til at gå i skole. Det afhænger ikke af religion eller social klasse.  

# data[].attributes.subject
1. Luther mente at alle kristne var ligestillet, hvilket også afspejler folkeskoleloven i dag. Alle har ret til at gå i skole. Det afhænger ikke af religion eller social klasse.  

# data[].attributes.body
2. Grundtvig var tilhænger af "det levende ord" hvilket vil sige dialog og fællesskab

# data[].attributes.headline
Latinskoler - oplæring i luthersk kristendom

# data[].attributes.subject
Latinskoler - oplæring i luthersk kristendom

# data[].attributes.body
I 1536 overtog kongemagten de gamle kirkeskoler. Fremover skulle der være én god latinskole i alle byer, sådan at drenge kunne blive oplært i luthersk kristendom og latinsk skriftkultur

# data[].attributes.headline
- Luthers tanker om ligestilling afspejler den danske folkeskole i dag  

# data[].attributes.subject
- Luthers tanker om ligestilling afspejler den danske folkeskole i dag  

# data[].attributes.body
- Luthers to regimenter er underforstået kirken og skolen i dag!
Evangeliet <-> Loven

# data[].attributes.body
Luther

1. Luthers betydning for skolen gjorde det muligt at skelne mellem kirken og den almindelige skole. Kristendommen var pludselig ikke den dominerende faktor i undervisningen, men var dog stadig højaktuel i kirken.
2. Luther gjorde op med katolicisme og mente at det ikke længere var vigtigt at have de højprofilerede figurere med som jomfrumaria og paven som bindeled mellem mennesket og Gud.
3. I stedet for at stræbe efter at leve et værdimæssigt liv, så var det nu meningen at mennesket skulle leve et brugbart og meningsfuldt liv = give næstekærlighed.

Grundtvig

1. Grundtvig introducerede begrebet om helhedsskolen.
2. Mennesket er efter Grundtvigs opfattelse altid i udvikling og kan forandre sig, og ligesom man ikke kan forudsige et eksperiments udvikling kan man heller ikke forudsige et menneskeliv. Hvis vi som voksne vil presse eleverne – måske endda allerede meget tidligt – ind i nogle bestemte livsbaner og tankegange – risikerer vi at gøre dem, som Grundtvig siger, til ”stentryk” af os selv, og så har vi lukket af for deres udviklingsmuligheder. Og det er efter hans mening at slå børnene åndeligt ihjel!
3.