# data[].attributes.body
Økonomiske politiske virkemidler der har hensigt at påvirke økonomien generelt.

Finanspolitik (Hæve/Sænke skat)

Pengepolitik (Hæve/Sænke renten)

Valutapolitik (Nedskrivning/Opskrivning af kronens værdi)

Indkomstpolitik (Stigning/Dæmning af løn)

# data[].attributes.body
Ekspansiv Pengepolitik
Når man fører en løs politik og tilføjer penge til det økonomsike kredsløb i et forsøg på at gøre økonomien større.

Ved at tilføje flere penge i kraft af investeringer eller lån stiger inflationen.
Når inflationen stiger bliver det mindre attraktivt at spare op og mere attraktivt forbruge.
Hastigheden i økonomien øges derved.

Kontraktiv Pengepolitik
Når man fører en stram pengepolitik og fjerner penge eller sænker mængden af penge i det økonomiske kredsløb i et forsøg på at mindske økonomien eller mindske hastigheden på den.

Man mindsker pengemængden og øger derved renten. Når man øger renten bliver det mere attraktivt at spare op i stedet for at forbruge. Derved falder aktivitetsniveauet i økonomien.

# data[].attributes.body
- Høj bnp-niveau og bnp-vækst (gennemsnit stigning i Dk 2% pr. år)
- Høj beskæftigelse og lav arbejdsløshed
- Lige fordelig af velstand
- Miljømæssig bæredygtig udvikling

# data[].attributes.body
Ledighed

Inflation

Betalingsbalance

Offentlig Balance

Makropolitikken er med til at udvikle de økonomiske balancer, og få dem til at undgå konjunkturudsving

# data[].attributes.body
Stat (Offentlige)
Markedet (Private virksomheder)
Civilsamfund (organisationer eller familie)
Disse tre sørger for forskellige velfærdsydelser.

# data[].attributes.body
Økonomisk interdependens

Vi er i Danmark afhængelig af hinanden økonomisk.

Fx Hvis udlandet ikke køber vores varer, vil den økonomiske aktivitet mindstes = Stigene arbejdsløshed

# data[].attributes.body
- Den offentlige sektor
- Den finansielle sektor
- Husholdninger
- Virksomheder
- Udlandet

# data[].attributes.body
Forskellige tiltag som politikere laver, for at ændre og forbedre de forskellige tiltag inde for arbejdsmarkedet og kapitalmarkederne.

Arbejdsmarkedspolitik (Forbedring af mobilitet og fleksibilitet - (Fx øget aktivering i landet)

Erhvervspolitik (Styrkelse af konkurrenceevnen fra land til land - (Fx Kontrol og monopolet)

Skattepolitik (Ændringer i skatten i landet - (Fx Lavere skattesatser, som er med til at give de højtjenene lysten til at arbejde mere

Uddannelses og forskningspolitik ( Øgelse af produktioviteten hos medarbejder i virksomheder / Øgelse af kvalificeret arbejdskræft- (Fx Styrkelse af de faglige niveau på ungdomsuddannelser og universitetet

# data[].attributes.body
Forskellige tiltag som politikere laver, for at ændre og forbedre de forskellige inde for arbejdsmarkedet og kapitalmarkederne. Arbejdsmarkedet og samfundet til at ”flyde” bedre og gøre ting nemmere.

-Arbejdsmarkedspolitik (Forbedring af mobilitet og fleksibilitet regulering af arbejdsløses forhold – kurser, efteruddannelser osv. ) –(fx øget aktivering i landet)
- Erhvervspolitik (Styrkelsen af konkurrenceevnen fra land til land – (fx kontrol og monopolet)
- Skattepolitik (Ændringer i skattesatser, som er med til at give de højttjenende lysten til at arbejde mere.
- Uddannelses og forskningspolitik (Øgning af produktiviteten hos medarbejder i virksomheder / Øgning af kvalificeret arbejdskraft – (fx styrkelsen af der faglige niveau på ungdomsuddannelser og universiteter)

# data[].attributes.body
Ekspansiv

Ved ekspansiv politik sænker folketinget skatten hvilket  øger efterspørgslen som gør at beskæftigelsen og  bnp stiger. Men den øger også importen hvilket øger inflationen.

Kontraktiv:

Kontraktiv er det modsatte af ekspansiv, det vil sige folketing hæver skatten som gør at efterspørgslen falder samtidig med at importen bliver mindre, hvilket gør at arbejdsløsheden stiger og bnp stiger mindre.

Ved Finanspolitik er der et krav fra EU om offentlig underskud og gæld.

# data[].attributes.body
Devaluering

Her sænker nationalbanken og regeringen kronens værdi over for andre valutaer. Danmarks konkurrence værdi stiger hvilket gør at eksporten stiger samtidig med at import falder, men importvarer er dyrere. Fordi at kronens værdi bliver sænket vil alt udlandsgæld være højere.

Revaluering

Her øger nationalbanken og regering kronens værdi over for andre valutaer. Danmarks konkurrence værdi falder sammen med eksporten og derved stiger importen men importvarer er billigere. Fordi vores penge er mere værd, falder udlandsgælden men det gør arbejdsløsheden også da de er "dyrere" at have. Bnp stigning vil formindskes.

Indkomstpolitik

Her bliver lønstigningerne formindsket af folketinget. Det gør at importen falder og eksporten stiger, som fører til at bnp stiger ligesom beskæftigelsen. Men den er svær at indføre da der kommer fald i realløn og fordeling af indkomsterne bliver skævere.

Danmark kan ikke føre Valutapolitik da vi kører en fastkurspolitik over for euroen, hvilket gør at hvis euroen stiger gør kronen også.

# data[].attributes.body
Ekspansiv

Her sænker nationalbanken renten, hvilket øger efterspørgslen, beskæftigelsen, bnp, import og inflation.

Kontraktiv

Her øger nationalbanken renten, som formindsker efterspørgslen, import, inflation og bnp stigningen samtidig med at det øger arbejdsløsheden.

Ved Pengepolitik følger Danmark ECB´s rente

# data[].attributes.body
Hvor al økonomien bliver overladt til markedet og staten blander sig ikke

Markedsøkonomi betyder også at alle priser på de fleste varer bestemmes af udbud og efterspørgsel

fordele:

priserne passer til efterspørgslen.

nye produkter opfindes.

Hurtigere reaktionstid til hvilke ting der mangler.

Langt mindre spild-produktion.

ulemper:

Hård konkurrence mellem virksomhederne = ressource spild.

# data[].attributes.body
Hvor al økonomien bliver overladt til staten og markedet blander sig ikke

Planøkonomien betyder også at alle priser på varer styres af planer fra staten

Fordele planøkonomi

• Staten er sikret maksimalt afkast af et eventuelt overskud.

• Samfundets behov kan blive tilgodeset i virksomhederne, herunder gode samarbejdsmuligheder mellem stat og virksomhed.

• Muligheder for at slå virksomheder sammen og dermed opnå stordriftsfordele.

• Muligheder for at regulere arbejdsstyrken, og dermed undgå arbejdsløshed.

• Ingen unødvendige markedsføringsomkostninger.

• Mindre grad af import fra udlandet, fordi landets egne virksomheder dækker hjemmemarkedet.

Ulemper Planøkonomi

• Tilskynder ikke medarbejdere eller ledelse til at gøre en ekstra indsats.

• Det kan være vanskeligt at regulere markedets behov.

• Det kan være svært at placere et ansvar når noget går galt.

• Produkter og serviceydelser af dårlig kvalitet overlever.

• Stift system med mange led og lange kommandoveje.

• Lande med planøkonomi, bliver ofte handelsmæssigt isoleret fra det globale marked.

# data[].attributes.body
Hvor al økonomien er blevet blandet så både noget styres af markedet og noget af staten

# data[].attributes.body
Husholdning = Individer

Offentlig Sektor = Staten

Finansiel Sektor = Banken

Virkesomheder = Arbejde og butikker

Udland = Andre lande

# data[].attributes.body
Der er en række modsætnigsforhold når man laver økonomisk politik. En række tilfælde hvor man ikke kan nå begge sine delmål

Fuld beskæftigelse - Lav inflation
- Er der fuld beskæftigelse stiger lønningerne når virksomheder prøver at tiltrække arbejdskraft. Flere penge i omløb øger inflationen.
Lav arbejdsløshed - lav eller ingen udlandsgæld
- Når arbejdsløsheden falder øger virksomhederne lønningerne for at tiltrække arbejdskraft.
Høje lønudgifter sænker virksomhedernes konkurrenceevne
Økonomisk vækst - Miljømæssig bæredygtig udvikling
- Økonomisk vækst sker ofte ved at udnytte naturen ressourcer
Offentlig Service - Lavt skattetryk
- Et højt niveau af offentlig service koster noget og pengene skal komme et sted fra.
Offentlig service - Brugerbetaling
- Et højt niveau af offentlig service koster noget og pengene skal komme et sted fra.
Overskud på betalingsbalancen - Balance på det offentlige budget
- Bogen er af den opfattelse at staten skal støtte virksomhederne for at øge eksporten.

# data[].attributes.body
Erhvervsfrekvensen: den del i befolkningen som er i den arbejdsdygtige alder (18) som

Er til rådighed for arbejdsmarkedet.

Beskæftigelsesgrad: Andel af befolkningen i den erhvervsaktive alder der er i beskæftigelse.

Ledighed: Er betegnelsen for dem der gerne vil arbejde, men som ikke har et arbejde

Ledighedsgraden: Hvor stor er en del af et år en person har været ledig.

Har personen var ledig i tre måneder som er en fjerdedel af et år,

Er ledighedsgraden på 0,25

Beskæftigelsesraten: Mængden af folk der har arbjede (i procent)

Arbejdsmarkeds politik:
Politik om arbejdsmarked

Arbejdsstyrken: Arbejdsstyrken er betegnelsen for dem der gerne vil arbejde

Om de så har et arbejde eller ej.

Kerne-arbejdsstyrken: Kerne-arbejdsstyrken er dem der har et arbejde (aldrig arbejdsløshed)

Marginalisering: Mister tilhørelsesforhold til sociale grupper

Organisationsgraden: Hvor stor en del af arbejdsstyrken der er organiseret (i en fagforening.).

# data[].attributes.body
De forskellige modeller inden for velfærdstrekanten...

# data[].attributes.body
Venstrefløj / Socialisme

Går ind for social lighed

Universelle Velfærdsmodel

Partier

Enhedslisten

Socialistisk folkeparti

Socialdemokraterne

Alternativet

Central-Socialisme

Lighed

Socialt samfund

fornuft

hjælper hinanden

Statsejet fabrikker

‘’Lighed Skaber Frihed’

Høj skat

Fattige hjælpes op

Økonomisk lighed

Høj velfærd

Ligestilling

Mest offentlige sektor

Socialistiske Ideologier

Kommunisme

Ekstrem socialisme

Alt er statsejet

Produktion og markedet styres udelukkende af staten

udelukkende offentlige sektor

# data[].attributes.body
Midten / Konservatisme

Går ind for at bevare

Selektive velfærdsmodel

Partier

Konservative

Dansk Folkeparti

Central-Konservatisme

Vedligeholdelse af Traditioner

Mennesket skal have regler

Svageste skal hjælpes til dels

Frit marked.

‘’Evolution frem for revolution’’

Mostand mod utopier

Samfundsbehov for sammenhæng

Stabilitet i samfundet

Konservatistiske ideologier

Fascisme

Staten bestemmer over dig

''Alt for staten, intet mod staten, intet udenfor staten''

Samfundet bliver lukket inde i staten

Mennesket er en enhed og tal

Mod socialisme og revolutioner

Nazisme

Forskellighed bland individer

''Det perfekte menneske''

Minder meget om Fascisme       + Raceforskellighed

# data[].attributes.body
Højrefløj / Liberalisme

Går ind for liberal frihed

Residuale velfærdsmodel

Partier

Liberal Alliance

Venstre

(Radikale Venstre)

Central-Liberalisme

Frihed

Ytringsfrihed

Så lidt stat så muligt

Staten består udelukkende af magtens tredeling

Frie markedskræfter

Lav skat

Økonomisk ulighed

Lav velfærd

Få regler

Mest private sektor

Liberalistiske ideologier

Anarkisme

Ekstrem liberalisme

Alle mennesker er frie

Staten bestemmer ikke

over dig

Udelukkende private sektor

Ingen skat

(Kapitalisme)

Alt produktion er i den private sektor

Markedet er den primære velfærdsyder

Lav skat

Lav eller ingen velfærdshjælp

# data[].attributes.body
Universelle: De skandinaviske lande
Residualle: Libaralisketiske lande; USA og England
Koporativ: Italien og spanien, Sydeuropa