# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autism on arenguhäire, mis mõjutab inimese suhtlemisvõimet ja suhteid teiste inimestega. Samuti mõjutab autism seda, kuidas inimene enda jaoks maailma tõlgendab.

Autism on spektrihäire, mis tähendab, et kuigi kõik autistlikud inimesed kogevad teatud määral samu probleeme, mõjutab häire neid eri viisil. Osa autislikke inimesi suudab elada võrdlemisi iseseisvat elu, samas kui teistel võib lisaks esineda õpihäireid ja nad võivad vajada kogu elu vältel spetsialistide abi. Autistlikud inimesed võivad olla ka üli- või vaegtundlikud helide, puudutuste, maitsete, lõhnade, valguse või värvide suhtes.

Aspergeri sündroom on üks autismi vorme. Aspergeri sündroomiga inimeste intellekti tase on sageli keskmisest kõrgem. Neil esineb vähem kõnehäireid, kuid keele mõistmine ja töötlemine võib nende jaoks siiski keeruline olla.

Kuidas näevad autistlikud inimesed maailma?

Autistlikud inimesed on öelnud, et nende jaoks on maailm inimeste, kohtade ja sündmuste mass, milles orienteerumiseks peavad nad pingutama ja mis tekitab neis märkimisväärset ängistust.

Eelkõige võib nende jaoks tavalisest keerulisem olla teiste inimeste mõistmine ja nendega suhtlemine ning igapäevases perekonnaelus ja ühiskondlikus suhtluses osalemine. Teised inimesed näivad intuitiivselt teadvat, kuidas omavahel suhelda ning mõnel autistlikul inimesel võib tekkida küsimus, miks nad teistest erinevad.

Mis on autism?

Autism on ravimatu arenguhäire. Häire iseloomustamiseks kasutatakse sõna „spekter" seetõttu, et kuigi kõik autistlikud inimesed kogevad kolme põhilisse kategooriasse jagunevaid probleeme, on haigusel neile väga erinev mõju. Mõned autistlikud inimesed võivad elada üsna tavalist elu, samas kui teistel on pidevalt vaja spetsialistide abi.

Kõigil autistlikel inimestel avalduvad häired põhiliselt kolmes valdkonnas, mida nimetatakse ka autistlikuks triaadiks. Need kolm valdkonda on:

sotsiaalse suhtlusega seotud raskused;

sotsiaalse vastastikuse mõjutamisega seotud raskused;

sotsiaalse kujutlusvõimega seotud raskused.

Autismi puudutava teadlikkuse tõstmine võib olla keeruline, sest autistlike inimeste puhul ei paista puue välja: autistlike laste vanemad ütlevad sageli, et teised inimesed peavad nende last lihtsalt üleannetuks või kasvatamatuks; täiskasvanud autistlikud inimesed aga leiavad sageli, et neid mõistetakse vääriti.

Õigeaegne diagnoos ja ligipääs vajalikele teenustele ja toele on abiks kõikidele autistlikele lastele.

Kolm peamist probleemset valdkonda

Autismil on palju erinevaid väljendumisvorme, kuid üldiselt jagunevad selle haigusega seotud probleemid kolme peamisse valdkonda. Need on:

sotsiaalse suhtlusega seotud raskused;

sotsiaalse vastastikuse mõjutamisega seotud raskused;

sotsiaalse kujutlusvõimega seotud raskused.

Sotsiaalse suhtlusega seotud raskused

Autismispektri häiretega inimeste jaoks võib kehakeel olla sama võõras ja arusaamatu kui klassikaline kreeka keel.

Autistlikel inimestel on raskusi nii verbaalse kui mitteverbaalse keelega. Paljudel on keelest väga sõnasõnaline arusaamine ja nad arvavad, et inimesed mõtlevad alati seda, mida ütlevad. Nende jaoks võib olla raske kasutada või mõista:

näoilmeid või hääletoone;

nalju ja sarkasmi;

üldlevinud fraase ja ütlemisi; näiteks võib tuua fraasi „see on äge", mida inimesed sageli kasutavad, kui neile miski meeldib, kuigi sõna otsene tähendus on äkiline.

Mõned autistlikud inimesed ei räägi üldse või on üsna piiratud kõnevõimega. Tavaliselt saavad nad aru sellest, mida neile öeldakse, kuid eelistavad ise kasutada muid suhtlusvahendeid - näiteks viipekeelt või visuaalseid sümboleid.

Samuti leidub autistlikke inimesi, kelle keelelised võimed on head, kuid kellel on siiski raske mõista vestluse käigus toimuvat mõttevahetust, mistõttu nad võivad korrata vestluspartneri öeldut (seda nimetatakse kajakõneks) või rääkida pikalt üksnes ennast huvitaval teemal.

On hea, kui suhtluspartner räägib selgelt ja järjekindlalt: see annab autistlikule inimesele aega öeldut enda jaoks lahti mõtestada.

Sotsiaalse vastastikuse mõjutamisega seotud raskused

Seltskondlik suhtlus ei ole kaasasündinud oskus - seda tuleb õppida.

Autistlike inimeste jaoks on sageli keeruline teiste emotsioone ja tundeid ära tunda või mõista ning enda omi väljendada. Seetõttu võib seltskonda sulandumine nende jaoks tavalisest raskem olla. Võib juhtuda, et autistlikud inimesed:

ei mõista kirjutamata reegleid, mis enamikule inimestest on alateadlikult arusaadavad: näiteks võivad nad teisele inimesele liiga lähedal seista või alustada vestlust mõnel sobimatul teemal;

näivad hoolimatuna, sest nad ei saa aru, kuidas suhtluspartner ennast tunneb;

eelistavad üksinda aega veeta, selle asemel et teistega kontakti otsida;

ei otsi teistelt inimestelt lohutust;

tunduvad käituvat veidralt või kohatult, sest neil võib olla raske oma tundeid, emotsioone või vajadusi väljendada.

Sotsiaalse vastastikmõju puhul esinevate probleemide tõttu võib autistlikel inimestel olla keeruline sõprussuhteid sõlmida: autistlik inimene võib soovida teistega lävida ja sõbruneda, kuid sageli ei ole ta kindel, kuidas seda teha.

Sotsiaalse kujutlusvõimega seotud raskused

Meie jaoks on raske kindlaks teha, mida teised inimesed teavad. Veel keerulisem on aga ära arvata, mida nad mõtlevad.

Sotsiaalne kujutlusvõime võimaldab meil mõista ja ennustada teiste inimeste käitumist, saada aru abstraktsetest ideedest ja kujutleda olukordi, mis ei seostu otseselt meie igapäevase rutiiniga. Sotsiaalse kujutlusvõimega seotud probleemide tõttu on autistlikel inimestel raske:

mõista ja tõlgendada teiste inimeste mõtteid, tundeid ja tegusid;

ennustada, mis juhtuma hakkab või juhtuda võib;

mõista ohtusid, näiteks olukorras, kus tiheda liiklusega tänavale jooksmine võib olla ohtlik;

osaleda kujutlusvõimet nõudvates mängudes ja tegevuses: autistlikud lapsed võivad nautida teatud liiki kujutlusvõimet nõudvaid mänge, kuid eelistada alati samade olukordade läbimängimist;

valmistuda muutusteks ja teha tulevikuplaane;

tulla toime uute või võõraste olukordadega.

Sotsiaalse kujutlusvõimega seotud raskusi ei tohiks segi ajada kujutlusvõime puudumisega. Paljud autistlikud inimesed on väga loomingulised ja võivad olla näiteks väljapaistvad kunstnikud, muusikud või kirjanikud.

Autismi tunnused

Autismi tunnused varieeruvad inimeseti, kuid lisaks kolmele peamisele häirete valdkonnale võib autistlike inimestel esineda:

rutiinilembust;

sensoorset ülitundlikkust;

erilisi huvisid;

õpiraskusi.

Rutiinilembus

Üks autistlik nooruk käis päevahoius. Ta saabus alati taksoga, kõndis päevahoiu ukseni, koputas uksele ja ootas, kuni ta sisse lasti. Ühel päeval avas parajasti väljuv inimene ukse enne, kui ta koputada jõudis. Selle asemel et avatud uksest sisse minna, läks nooruk tagasi taksosse ja alustas oma sisseharjunud rutiini otsast peale.

Maailm võib autistlikele inimestele tunduda väga ettearvamatu ja segadust tekitav nii et nad eelistavad sageli järgida kindlat igapäevast rutiini, et teada ette, mis nendega päeva jooksul toimub. See rutiin võib tähendada soovi iga kord samal viisil kooli või tööle ja tagasi koju minna või soovi süüa iga kord täpselt sama hommikusööki.

Ka reeglid võivad olulised olla: autistliku inimese jaoks võib olla raske läheneda mingile ülesandele uuel moel, kui talle on juba kord selgeks õpetatud meetod, mida ta peab selle ülesande lahendamisel ainuõigeks. Autistlikud inimesed võivad tunda ebamugavust muutuste suhtes, kuid piisava ettevalmistuse korral nendega hästi toime tulla.

Sensoorne ülitundlikkus

Rain armastab värvida, kuid talle ei meeldi kanda riiete kaitsmiseks mõeldud põlle - teda segab see, kui põlle kangas tema nahka puudutab. Vanemad on kooliga kokku leppinud, et Rain võib oma särgi värviseks teha ja pärast lihtsalt särki vahetada või värvise särgiga koolipäeva lõpuni olla.

Autistlikel inimestel võib esineda mingit liiki aistingute ülitundlikkust. Ülitundlikkus võib esineda nii ühe kui mitme aistingu - nägemise, kuulmise, haistmise, kompimise ja maitsmise - puhul. Autistlikel inimestel võivad aistingud olla kas ebatavaliselt intensiivsed (hüpersensitiivsed) või ebatavaliselt väheintensiivsed (hüposensitiivsed).

Näiteks võib autistlik inimene pidada väljakannatamatult valjuks või häirivaks teatud taustahelisid, mida ülejäänud inimesed suudavad eirata või enda jaoks blokeerida. See võib autistlikule inimesele põhjustada ärevust või lausa füüsilist valu.

Hüposensitiivsed inimesed ei pruugi tunda valu või väga kõrgeid ja madalaid temperatuure. Mõni autistlik inimene võib edasi-tagasi kiikuda, keerelda või kätega lehvitada, et aistinguid stimuleerida, tasakaalu ja kehahoiakut parandada või stressi leevendada.

Samuti võib aistinguhäiretega inimeste jaoks olla raskem oma keha tajuda. Seetõttu ei tunneta nad tavapäraselt seda, kuidas nende keha ruumis paikneb ning neil võib olla keerulisem ruumi läbides takistusi vältida, seista teistest inimestest sobival kaugusel ja sooritada selliseid peenmotoorikat nõudvaid ülesandeid nagu kingapaelte sidumine.

Erilised huvid

Kui autistlik inimene on mingil alal andekas, siis tuleks tema tegevust selles valdkonnas kindlasti innustada ja arendada. Paljudel autistlikel inimestel on mõne valdkonna vastu kirglik huvi, mis avaldub sageli üsna varajases nooruses. Huvid võivad elu jooksul muutuda või olla eluaegsed ning varieeruvad kunstist ja muusikast rongide ja arvutiteni. Osa autistlikke inimesi suudab lõpuks väljavalitud valdkonnaga seotud erialal töötada või õppida. Ülejäänute jaoks jääb huvialaga tegelemine hobi tasandile.

Autistliku inimese huviala võib vahel olla ebatavaline, kuid ka see on võimalik panna teenima ühiskondlikke eesmärke. Näiteks on teada juhtum, kus ühele autislikule noorele meeldis korjata prahti. Julgustava suunamise abil seoti see huvi taaskasutuse ja keskkonnakaitsega.

Õpiraskused
"Mul on abiline, kes minuga koos on ja mind aitab, kui ma mõne sõnaga jänni jään. Temast on palju abi."
Autistlikel inimestel võib esineda õpiraskusi, mis võivad mõjutada inimese elu kõiki aspekte, alates kooliõpingutest ja lõpetades sellega, kuidas õppida iseennast pesema või endale toitu valmistama. Nagu autism, on ka sellest tulenevad õpihäired erineva raskusastmega. Seega on mõned õpihäiretega inimesed võimelised elama küllaltki iseseisvat elu - kuigi neil võib sellise elukorralduse saavutamiseks olla vaja mõnevõrra abi -, samas kui teistel on kogu elu vältel vaja spetsialistide tuge. Siiski on kõigil autismi põdevatel inimestel võimalik õige toetussüsteemi olemasolul õppida ja areneda.

Autismiga seostatakse vahel ka muid häireid. Nende hulka kuuluvad tähelepanu puudulikkuse ja hüperaktiivsuse häire (ADHD) ning sellised õpiraskused nagu düsleksia ja düspraksia.

Kes autismi põevad?

Autismi esineb kõigist rahvustest ja igasuguse kultuurilise, usulise ja sotsiaalse taustaga inimeste seas. Meestel esineb autistisi tunduvalt rohkem kui naistel. Autism on ravimatu häire: autistlikest lastest saavad autistlikud täiskasvanud.

Põhjused ja ravi

Mis põhjustab autismi?

Autismi täpseid põhjuseid uuritakse endiselt. Senised uuringud viitavad aga sellele, et ajutegevuse muutuste põhjuseks on geneetiliste tegurite ja keskkonnategurite kombinatsioon.

Kindel on see, et autismi ei põhjusta „halb kasvatus", see ei sõltu inimese ühiskondlikust positsioonist ning selle tekkes ei ole süüdi autistlik inimene.

Kas autismi saab ravida?

Tänaseks ei ole autismi jaoks ravi leitud. Samas on kasutusel mitmeid sekkumisviise: potentsiaalseid kasulikke meetodeid, mille abil aidatakse kaasa autismi põdevate inimeste õpingutele ja arengule.

Diagnoos

Diagnoos on autismi ametlik tuvastamine ning enamasti diagnoosib haiguse meditsiinitöötaja, näiteks lastearst või psühhiaater. Haiguse diagnoosimine on kasulik kahel põhjusel:

esiteks aitab see autistlikel inimestel (ja nende peredel) mõista, miks nende elus võib esineda teatud probleeme, ja nende probleemidega toime tulla;

teiseks võimaldab diagnoos haigele juurdepääsu vajalikele teenustele ja toele.

Perearstid suunavad inimesi eriarstide juurde, kes on võimelised autismi diagnoosima. Paljudel juhtudel diagnoositakse autism juba lapseeas; laste vanemad ja hooldajad saavad paluda perearstilt saatekirja eriarsti juurde.

Autismi mitu nime

Autismiga erialaselt kokkupuutuvad inimesed võivad haigusele viidata mitme nime all: seda tuntakse autismina, autismispektri häirena (ASD), klassikalise ehk Kanneri autismina, pervasiivse arenguhäirena (PDD) ja kõrgfunktsionaalse autismina (HFA).

# data[].attributes.attachment_link.description
Autism on arenguhäire, mis mõjutab inimese suhtlemisvõimet ja suhteid teiste inimestega. Samuti mõjutab autism seda, kuidas inimene enda jaoks maailma tõlgendab. Autism on spektrihäire, mis tähendab, et kuigi kõik autistlikud inimesed kogevad teatud määral samu probleeme, mõjutab häire neid eri viisil.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autismispektri häire on (geenikogumi ning nähtavate tunnuste poolest) väga eripalgeline erinevatel põhjustel tekkiv varase algusega närvisüsteemi arenguhäire, mis varieerub kulult, sümptomite ja kaasuvate häirete raskusastmelt ning arvult (prof. A. Toomela, 2013)

Haiguste klassifikatsioonis liigitatakse autismispektri häired pervasiivsete arenguhäirete kategooriasse. See on seotud asjaoluga, et need sotsiaalset, kõne- ja toimimisviisi arengut puudutavad häired püsivad kogu elu vältel. Kuigi häire on püsiv, on kohase häirespetsiifilise haridusliku sekkumise toel võimalik saavutada märkimisväärseid positiivseid muutusi, s.t. häire kulg on erinev. Pervasiivsete arenguhäirete hulka kuuluvad nii autismisündroom kui ka Aspergeri sündroom, mille puhul kõrvalkalded eakohasest arengust on vähem ulatuslikud.

Mõiste spektri häire viitab sellele, et kuigi kõigil autistlikel inimestel on kindlad sarnased tunnused, esinevad need ometi erineval määral ning kaasuvate sümptomitega erinevas kombinatsioonis.
Autismispektri häire kirjeldab viisi, milline on autistliku isiku suhtlemine ja kõne ning milline on käitumine. Kombinatsiooni häirunud sotsiaalsetest suhetest, häirunud kommunikatsioonist ning piiratud korduvatest käitumismustritest nimetatakse autistlikuks triaadiks.

Lisaks nn triaadile esineb autismi korral sageli erinevaid sensoorikahäireid (sagedasimaks erinevate meelte hüper- või hüposensitiivsus). Sensoorika probleemide puudumine ei välista autismi diagnoosi, sensoorika probleemid ilma autismile iseloomulike tunnusteta aga ei vii autismi diagnoosini.

Sageli kaasneb autismispektri häirega ka vaimse arengu mahajäämus, samas on paljud autistlikud inimesed keskmise või keskmisest kõrgema intellektiga.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autismispektri häire on (geenikogumi ning nähtavate tunnuste poolest) väga eripalgeline erinevatel põhjustel tekkiv varase algusega närvisüsteemi arenguhäire, mis varieerub kulult, sümptomite ja kaasuvate häirete raskusastmelt ning arvult (prof. A. Toomela, 2013) Haiguste klassifikatsioonis liigitatakse autismispektri häired pervasiivsete arenguhäirete kategooriasse. See on seotud asjaoluga, et need sotsiaalset, kõne- ja toimimisviisi arengut puudutavad häired püsivad kogu elu vältel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autism spectrum disorders (ASD) are characterized by social-interaction difficulties, communication challenges and a tendency to engage in repetitive behaviors. However, symptoms and their severity vary widely across these three core areas. Taken together, they may result in relatively mild challenges for someone on the high functioning end of the autism spectrum. For others, symptoms may be more severe, as when repetitive behaviors and lack of spoken language interfere with everyday life.

As illustrated by the graph below, the basic symptoms of autism are often accompanied by other medical conditions and challenges. These, too, can vary widely in severity.

While autism is usually a life-long condition, all children and adults benefit from interventions, or therapies, that can reduce symptoms and increase skills and abilities. Although it is best to begin intervention as soon as possible, the benefits of therapy can continue throughout life.

Social Challenges

Typically developing infants are social by nature. They gaze at faces, turn toward voices, grasp a finger and even smile by 2 to 3 months of age. By contrast, most children who develop autism have difficulty engaging in the give-and-take of everyday human interactions. By 8 to 10 months of age, many infants who go on to develop autism are showing some symptoms such as failure to respond to their names, reduced interest in people and delayed babbling. By toddlerhood, many children with autism have difficulty playing social games, don't imitate the actions of others and prefer to play alone. They may fail to seek comfort or respond to parents' displays of anger or affection in typical ways.

Research suggests that children with autism are attached to their parents. However the way they express this attachment can be unusual. To parents, it may seem as if their child is disconnected. Both children and adults with autism also tend to have difficulty interpreting what others are thinking and feeling. Subtle social cures such as a smile, wave or grimace may convey little meaning. To a person who misses these social cues, a statement like "Come here!" may mean the same thing, regardless of whether the speaker is smiling and extending her arms for a hug or frowning and planting her fists on her hips. Without the ability to interpret gestures and facial expressions, the social world can seem bewildering.

Many persons with autism have similar difficulty seeing things from another person's perspective. Most five year olds understand that other people have different thoughts, feelings and goals than they have. A person with autism may lack such understanding. This, in turn, can interfere with the ability to predict or understand another person's actions.

It is common - but not universal - for those with autism to have difficulty regulating emotions. This can take the form of seemingly "immature" behavior such as crying or having outbursts in inappropriate situations. It can also lead to disruptive and physically aggressive behavior. The tendency to "lose control" may be particularly pronounced in unfamiliar, overwhelming or frustrating situations. Frustration can also result in self-injurious behaviors such as head banging, hair pulling or self-biting.

Communication Difficulties

By age three, most children have passed predictable milestones on the path to learning language. One of the earliest is babbling. By the first birthday, most typically developing toddlers say a word or two, turn and look when they hear their names, point to objects they want or want to show to someone (not all cultures use pointing in this way). When offered something distasteful, they can make clear - by sound or expression - that the answer is "no."

By contrast, young children with autism tend to be delayed in babbling and speaking and learning to use gestures. Some infants who later develop autism coo and babble during the first few months of life before losing these communicative behaviors. Others experience significant language delays and don't begin to speak until much later. With therapy, however, most people with autism do learn to use spoken language and all can learn to communicate.

Many nonverbal or nearly nonverbal children and adults learn to use communication systems such as pictures (image at left), sign language, electronic word processors or even speech-generating devices.

When language begins to develop, the person with autism may use speech in unusual ways. Some have difficulty combining words into meaningful sentences. They may speak only single words or repeat the same phrase over and over. Some go through a stage where they repeat what they hear verbatim (echolalia).

Some mildly affected children exhibit only slight delays in language or even develop precocious language and unusually large vocabularies - yet have difficulty sustaining a conversation. Some children and adults with autism tend to carry on monologues on a favorite subject, giving others little chance to comment. In other words, the ordinary "give and take" of conversation proves difficult. Some children with ASD with superior language skills tend to speak like little professors, failing to pick up on the "kid-speak" that's common among their peers.

Another common difficulty is the inability to understand body language, tone of voice and expressions that aren't meant to be taken literally. For example, even an adult with autism might interpret a sarcastic "Oh, that's just great!" as meaning it really is great.

Conversely, someone affected by autism may not exhibit typical body language. Facial expressions, movements and gestures may not match what they are saying. Their tone of voice may fail to reflect their feelings. Some use a high-pitched sing-song or a flat, robot-like voice. This can make it difficult for others know what they want and need. This failed communication, in turn, can lead to frustration and inappropriate behavior (such as screaming or grabbing) on the part of the person with autism. Fortunately, there are proven methods for helping children and adults with autism learn better ways to express their needs. As the person with autism learns to communicate what he or she wants, challenging behaviors often subside. (See section on Treatments.)

Repetitive Behaviors

Unusual repetitive behaviors and/or a tendency to engage in a restricted range of activities are another core symptom of autism. Common repetitive behaviors include hand-flapping, rocking, jumping and twirling, arranging and rearranging objects, and repeating sounds, words, or phrases. Sometimes the repetitive behavior is self-stimulating, such as wiggling fingers in front of the eyes.

The tendency to engage in a restricted range of activities can be seen in the way that many children with autism play with toys. Some spend hours lining up toys in a specific way instead of using them for pretend play. Similarly, some adults are preoccupied with having household or other objects in a fixed order or place. It can prove extremely upsetting if someone or something disrupts the order. Along these lines many children and adults with autism need and demand extreme consistency in their environment and daily routine. Slight changes can be extremely stressful and lead to outbursts

Repetitive behaviors can take the form of intense preoccupations, or obsessions. These extreme interests can prove all the more unusual for their content (e.g. fans, vacuum cleaners or toilets) or depth of knowledge (e.g. knowing and repeating astonishingly detailed information about Thomas the Tank Engine or astronomy). Older children and adults with autism may develop tremendous interest in numbers, symbols, dates or science topics.

Associated Medical Conditions

Thanks to donor support, Autism Speaks continues to fund research into the causes and treatment of the medical conditions associated with ASD. You can explore these studies . This research is reflected in the comprehensive care model at the heart of our Autism Treatment Network(ATN) clinics. To find out if there is an ATN clinic close to you, click . For in depth information on medical conditions, please see our website's related pages: "Treatments for Associated Medical Conditions" and "What Treatments are Available for Speech, Language and Motor Impairments, " in addition to the information below.
Genetic Disorders
Some children with autism have an identifiable genetic condition that affects brain development. These genetic disorders include Fragile X syndrome, Angelman syndrome, tuberous sclerosis and chromosome 15 duplication syndrome and other single-gene and chromosomal disorders. While further study is needed, single gene disorders appear to affect 15 to 20 percent of those with ASD. Some of these syndromes have characteristic features or family histories, the presence of which may prompt your doctor to refer to a geneticist or neurologist for further testing. The results can help guide treatment, awareness of associated medical issues and life planning.
Gastrointestinal (GI) Disorders
GI distress is common among persons with autism, and affects up to 85 percent of children with ASD. These conditions range in severity from a tendency for chronic constipation or diarrhea to inflammatory bowel disease. Pain caused by GI issues can prompt behavioral changes such as increased self soothing (rocking, head banging, etc) or outbursts of aggression or self-injury. Conversely, appropriate treatment can improve behavior and quality of life. Please see our treatment section on "Gastrointestinal Disorders." It includes discussion of popular dietary interventions. Thanks to donor support, Autism Speaks continues to fund research into causes and treatments.
Seizure Disorders
Seizure disorders, including epilepsy, occur in as many as 39 percent of those with autism. It is more common in people with autism who also have intellectual disability than those without. Someone with autism may experience more than one type of seizure. The easiest to recognize is the grand mal, or tonic-clonic, seizure. Others include "petit mal" seizures (when a person temporarily appears "absent") and subclinical seizures, which may be apparent only with electroencephalogram (EEG) testing.

Seizures associated with autism tend to start in either early childhood or adolescence. But they may occur at any time. If you are concerned that you or your child may be having seizures, it is important to raise the issue with your doctor for possible referral to a neurologist for further evaluation.
Sleep Dysfunction
Sleep problems are common among children and adolescents with autism and may likewise affect many adults. For more information and helpful guidance, see our ATN Sleep Strategies Tool Kit (available for free download).
Sensory Processing Problems
Many persons with autism have unusual responses to sensory input. They have difficulty processing and integrating sensory information, or stimuli, such as sights, sounds smells, tastes and/or movement. They may experience seemingly ordinary stimuli as painful, unpleasant or confusing. (Explore our donor-funded research on causes and treatments here.)

Some of those with autism are hypersensitive to sounds or touch, a condition also known as sensory defensiveness. Others are under-responsive, or hyposensitive. An example of hypersensitivity would be the inability to tolerate wearing clothing, being touched or being in a room with normal lighting. Hyposensitivity can include failure to respond when one's name is called. Many sensory processing problems can be addressed with occupational therapy and/or sensory integration therapy. (More information on these therapies, here.)
Pica
Pica is a tendency to eat things that are not food. Eating non-food items is a normal part of development between the ages of 18 and 24 months. However, some children and adults with autism and other developmental disabilities continue to eat items such as dirt, clay, chalk or paint chips. For this reason, it is important to test for elevated blood levels of lead in those who persistently mouth fingers or objects that might be contaminated with this common environmental toxin.

For more information and resources, please see our Video Glossary and FAQs and special sections on Diagnosis, Learn the Signs, Treatment, Your Child's Rights, Asperger Syndrome and PDD-NOS. We also offer a number of resource-packed tool kits for free download ( here and here). They include our 100 Day Kit for families who have a child recently diagnosed with autism. These resources are made possible through the generous support of our families, volunteers and other donors.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autism spectrum disorders (ASD) are characterized by social-interaction difficulties, communication challenges and a tendency to engage in repetitive behaviors. However, symptoms and their severity vary widely across these three core areas. Taken together, they may result in relatively mild challenges for someone on the high functioning end of the autism spectrum.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mis need väga lühidalt on?

Sotsiaalse verbaalse ja mitteverbaalse kommunikatsiooni probleemid

Piiratud jäigad käitumismustrid, harjumused ja huvid

Püsivad suhtlemisraskused.

Autismispektri häireid (ehk pervasiivseid arenguhäireid) iseloomustavad mitmed tunnused, millest osa on äratuntavad juba esimesel paaril elukuul, kui lapse sotsiaalne areng ei ole eakohane. Teistel ei avaldugi eriti mingeid eripärasid enne 3. eluaastat või tulevad need nähtavale koguni alles kooli minnes või suurte muutuste ajal põhikooli alguses. Kui autistlikud jooned ei ole tugevad ja keskkond on olnud toetav, võivad raskused tekkida alles hilises teismeliseeas, ülikooli minnes või muude suurte keskkonnavahetuste ajal. Osad inimesed õpivad elu jooksul muutuste ja sotsiaalsete nõudmistega paremini toime tulema ning omandavad vajalikud oskused, teistele on see keerulisem. Autismispektrihäireid esineb poiste seas märgatavalt rohkem kui tüdrukute seas.

Kui tavaliselt on sotsiaalsete oskuste õppimine loomulik ja toimub muu arengu käigus, siis autismispektrihäirega inimese jaoks on see sattumine maale, mille keelt ta ei räägi ja mida keegi õieti õpetada ei oska. Sotsiaalsed oskused tuleb sel juhul teadlikult nullist õppida ja õpetada.

Autismispektri häireid esineb erinevate hinnangute ja diagnostiliste kriteeriumide põhjal 1:1000 kuni 1:100 inimese kohta, kuid selliseid jooni on tunduvalt rohkematel inimestel. Autismispektri häirega inimesi iseloomustavad eelkõige suhtlemisraskused, omapärane suhtlemisviis, probleemne arusaamine teiste inimeste emotsioonidest, soovidest, kehtivatest reeglitest, jäikus eluviisides ja mõttelaadis, stereotüüpsed ehk korduvad ja sügavad huvid, harjumused ja käitumised jms. Kui probleeme pole mujal kui sotsiaalsete märkide lugemise ja väljendamisega, võidakse seda nimetada "sotsiaalse kommunikatsiooni häireks".

Mis see autismispekter tähendab?

Seda, et allpool kirjeldatud raskuste määr erineb. Mõnedel inimestel on autismispektri häire tunnuseid enam kui teistel, teistel jälle on neid ainult mõni. Kuigi paljud jooned on ühised, on iga autismispektri häirega inimene unikaalne ja eriline.

Tüüpilisemad jooned on:

See toob sageli kaasa probleeme, kuna inimene ei pruugi mõista, millal teine inimene temaga suhelda tahab/ei taha, ja käituda kohatult, pealetükkivalt või hoopis igaks juhuks eemale tõmbuda segadustunde tõttu, mida teiste inimeste kehakeel ja näoväljendused temas tekitavad. See võib tekitada raskusi nii koolis, trennis kui perekonnas.

Vähene empaatiavõime ja teiste inimeste vaatenurga mõistmise probleemid. Teisiti öeldes ei ole autismispektri häirega inimestel välja kujunenud vaimu- ehk meeleteooria (ingl.k. theory of mind), mis võimaldab aru saada, et teised inimesed võivad asju näha ja tõlgendada teisiti ning näha maailma teisest vaatenurgast. Vaimuteooria vähene areng tähendab, et autismispektri häirega inimestel on raske mõista teiste inimeste kavatsusi, soove, mõtteid ja tundeid. Samuti võib olla puudulik kujutlusvõime, mis väljendub nii selles, et inimene ei suuda ette kujutada ega oletada teise inimese mõtteid ega tundeid kui ka üldiselt fantaseerida, unistada, kujutleda midagi, mida pole päriselt siin ja praegu olemas.

(vt, mis see empaatia on ) ja teiste inimeste vaatenurga mõistmise probleemid. Teisiti öeldes ei ole autismispektri häirega inimestel välja kujunenud vaimu- ehk meeleteooria (ingl.k. theory of mind), mis võimaldab aru saada, et teised inimesed võivad asju näha ja tõlgendada teisiti ning näha maailma teisest vaatenurgast.

Vaimuteooria vähene areng tähendab, et autismispektri häirega inimestel on raske mõista teiste inimeste kavatsusi, soove, mõtteid ja tundeid. Samuti võib olla puudulik kujutlusvõime, mis väljendub nii selles, et inimene ei suuda ette kujutada ega oletada teise inimese mõtteid ega tundeid kui ka üldiselt fantaseerida, unistada, kujutleda midagi, mida pole päriselt siin ja praegu olemas.

Autismispektri häiretega lastel, noortel ja täiskasvanutel on sageli spetsiifilisi huvisid, millega nad tegelevad pikalt ja põhjalikult muude asjade arvelt. Erihuvid võivad olla kaugel igapäevastest teemadest, nt.seotud kosmose, dinosauruste, teadusega, kuid hõivatus võib tekkida ka mingist väga spetsiifilisest ja igapäevasest teemast, näiteks numbritest või rongidest. Siis uurib inimene end huvitavat teemat väga põhjalikult, jättes kõrvale muud tegevused, tegeleb sellega ülemäära suure osa oma ajast ja võib sellel kitsal alal omada äärmiselt põhjalikke teadmisi. Näiteks õppis kõrgelt funktsioneeriva autismi diagnoosiga inglise kirjanik Daniel Tammet pähe matemaatilise arvu "pii" 22514 numbrit , on busse puudutava erihuviga autislike joontega inimesi, kellel on peas kogu linna kõigi busside sõiduplaanid jms.

On mõningaid autismispektri häirega inimesi, kellel on erilised võimed või oskused. Tihti kattuvad need võimed erihuvidega, mida eelmises punktis kirjeldatud, kuid mitte alati. Mõnel inimesel võib seega olla erakordne numbrimälu, teisel ruumi- ja orienteerumistaju, kolmandal fotograafiline mälu, neljas võib õppida nädalaga ära võõra keele jne.

Vaata dokumentaalfilmi Daniel Tammetist siit:

Tihti on autismispektri häirega inimestel raske enda ja teiste emotsioone ära tunda, nimetada ja reguleerida. See võib kaasa tuua liiga tugevad eneseväljendused suhtlemisolukordades, näiteks karjumise, karmid väljaütlemised või ka agressiivsuse teiste inimeste suhtes. Tihti on autistlike joontega inimeste emotsioonid nii tugevad ja neid on nii raske hallata, et kaasneda võib ka enesevigastamist või endale haiget tegemist. Teised, vastupidi, väljendavad emotsioone äärmiselt vähe ja näivad teistele tuimad, tundetud, vähe reageerivad. See ei tähenda, et inimene enda sees ei võiks tugevaid emotsioone tunda.

Autismispektri häiretega või selliste joontega võib kaasneda mitmeid raskusi, mis on eelkõige seotud sotsiaalse suhtlemisega. Mõnedel noortel võivad, eriti koolivahetuse, istuma jäämise või õpetajate vahetumise korral tekkida suured raskused koolis käimisega, kuna kohaneda on äärmiselt raske. Teised võivad sattuda halva käitumisega või kuritegelikesse kampadesse, kuna ei taju sotsiaalseid reegleid ja teiste inimeste kavatsusi. Tavalistest lastest oluliselt rohkem autistlikke lapsi kannatab koolikiusamise all, kuna nende käitumine võib olla omapärane, veider või silmatorkav. Võib olla raske taluda ootamatusi ja ennustamatuid olukordi, raske on kohaneda muutuste, uue keskkonna ja inimestega. Nagu kõigil inimestel, võivad need raskused autismispektrihäirega inimestel tekitada suurt ärevust ja depressiooni , mille vastu saab abi otsida.

Alati ei pruugi autistlikud jooned olla nii silmatorkavad. Sa võid kogeda ebamugavustunnet sotsiaalsetes olukordades, ärevust, konflikte eakaaslastega või kohanemisraskusi. Sa võid tunda end teistsugusena. Kõigel sellel võib olla ka muid seletusi, kuid kaaluda võib ka kergemaid autistlikke jooni.

Mida ma peaks tegema, kui mul on palju ülalkirjeldatud jooni? Kas ma olen siis autist?
Nagu öeldud, on paljudel inimestel mõningaid ülalkirjeldatud jooni. Ühel või teisel moel võib meil olla aeg-ajalt raske teistest inimestest aru saada, võib olla tundlikkust lõhnade või helide suhtes jne. Kui tunned, et tahaksid täpsemini aru saada, kas Sinu raskused võivad olla seotud autistlike joontega, tasub aru pidada (laste)psühhiaatriga.

Kui Sa märkad, et Sul on palju autismispektrihäirega kaasnevaid tunnuseid, pea aru mõne usaldusväärse inimesega. Kui Sul on küsimusi, mida üks või teine väljend või žest tähendab, küsi hea sõbra või täiskasvanu käest. Jälgi ja õpi, kuidas teised käituvad, sest suur osa sotsiaalsetest oskustest on õpitavad. Loe siit:

Kui Sul on diagnoositud mõni autismispektri häire, pea meeles, et see ei takista Sind milleski! Loomulikult tuleb olla oma raskustest teadlik, kuid samamoodi tuleb mõelda oma headele külgedele. Sa võid tunda end teistest väga erinevana, aga Sul võib olla omadusi ja jooni, mida mitte kellelgi Sinu tuttavatest ei ole! Näiteks saavad autismispektri häirega inimesed sageli ära kasutada oma erihuvisid ja -võimeid ning töötada erialadel, kus neid vaja läheb. Kuigi Sul ei tule suhtlemine alati hästi välja või on raske teistest inimestest aru saada, võid Sa olla suurepärane teadlane, kirjanik või matemaatik!

Arvatakse, et nii W.A.Mozartil, Albert Einsteinil, Isaac Newtonil, Michelangelol, Bob Dylanil, Bill Gates'il, Andy Warholil, Courtney Love'il, Woody Allenil kui Michael Jacksonil on (esinenud) palju autistlikke jooni. Märka, mis Sinul hästi välja tuleb ja arenda seda edasi! Suhtle inimestega, kes sulle meeldivad ja usu, et on olemas inimesed, kellele Sa meeldid just sellisena, nagu Sa oled.

# data[].attributes.attachment_link.title
Autism ja Autismispektri häired - Peaasi.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Mis need väga lühidalt on? Sotsiaalse verbaalse ja mitteverbaalse kommunikatsiooni probleemid Piiratud jäigad käitumismustrid, harjumused ja huvid Püsivad suhtlemisraskused. Autismispektri häireid (ehk pervasiivseid arenguhäireid) iseloomustavad mitmed tunnused, millest osa on äratuntavad juba esimesel paaril elukuul, kui lapse sotsiaalne areng ei ole eakohane. Teistel ei avaldugi eriti mingeid eripärasid enne 3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In 2016, the Centers for Disease Control's Autism and Developmental Disabilities Monitoring (ADDM) reported that approximately 1 in 68 children in the United States has been identified with an Autism Spectrum Disorder (ASD). This rate remains the same as in 2014, which is the first time it has not risen. However, with respect to older data, this new estimate is roughly 30 percent higher than the previous estimate of 1 in 88 children reported in 2012. In the 1980s autism prevalence was reported as 1 in 10,000. In the nineties, prevalence was 1 in 2500 and later 1 in 1000.

It is problematic to compare autism rates over the last three decades, as the diagnostic criteria for autism have changed with each revision of the . In 1983 the DSM did not recognize PDD-NOS or Asperger's syndrome, and the criteria for autistic disorder (AD) were more restrictive. The previous edition of the DSM, DSM-IV, included autistic disorder, childhood disintegrative disorder, PDD-NOS, and Asperger's Syndrome. Due to inconsistencies in diagnosis and how much we are still learning about autism, the most recent DSM ( Diagnostic and Statistical Manual (DSM), which outlines which symptoms meet the criteria for an ASD diagnosis DSM 5) only has one diagnosis, autism spectrum disorder (ASD), which encompasses each of the previous four disorders. According to the new diagnostic criteria for ASD, one must have both deficits in social communication and interaction, and restricted repetitive behaviors, interests, and activities (RRBs).

ASDs continue to be almost 5 times more common among boys (1 in 42) than among girls (1 in 189) and they are reported in all racial, ethnic, and socioeconomic groups. Studies have been conducted in several continents (Asia, Europe, and North America) that report a prevalence rate of approximately 1 percent. A 2011 reported a 2.6 percent prevalence of autism in South Korea.

# data[].attributes.attachment_link.title
How Common is Autism? - Autism Science Foundation

# data[].attributes.attachment_link.description
In 2016, the Centers for Disease Control's Autism and Developmental Disabilities Monitoring (ADDM) reported that approximately 1 in 68 children in the United States has been identified with an Autism Spectrum Disorder (ASD). This rate remains the same as in 2014, which is the first time it has not risen.

# data[].attributes.headline
Autismiga kaasnevad häired ja probleemid

# data[].attributes.subject
Autismiga kaasnevad häired ja probleemid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koos autismispektri häiretega võib inimesel esineda ka muid häireid ja probleeme. Sagedamini esinevatest häiretest võib nimetada aktiivsus- ja tähelepanuhäiret, epilepsiat, Tourette´i sündroomi, intellektipuuet.

Autismiga inimestel võib esineda ka teisi probleeme: ärevus, uneprobleemid, ebatavalised toitumisharjumused, hüsteeriahood ja ennastvigastav käitumine.

Paljudel autismiga inimestel on teisigi käitumuslikke ja psühholoogilisi probleeme või sellega seotud häireid.

Kaasnevatele häiretele tuleb pöörata asjakohast tähelepanu. Need võivad viidata sellele, et keskkond või raviplaan on sobimatu ja seda peaks muutma. Mõnedel juhtudel vajab seotud häire eraldi ravi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Koos autismispektri häiretega võib inimesel esineda ka muid häireid ja probleeme. Sagedamini esinevatest häiretest võib nimetada aktiivsus- ja tähelepanuhäiret, epilepsiat, Tourette´i sündroomi, intellektipuuet. Autismiga inimestel võib esineda ka teisi probleeme: ärevus, uneprobleemid, ebatavalised toitumisharjumused, hüsteeriahood ja ennastvigastav käitumine. Paljudel autismiga inimestel on teisigi käitumuslikke ja psühholoogilisi probleeme või sellega seotud häireid.