# data[].attributes.headline
Konkretisering av Lärtillfället efter handledning 4/1-18 ( det står också spritt i padletten om referenser och varför vi valt tillvägagångssätt, dock rörigt)

# data[].attributes.subject
Konkretisering av Lärtillfället efter handledning 4/1-18 ( det står också spritt i padletten om referenser och varför vi valt tillvägagångssätt, dock rörigt)

# data[].attributes.body
Steg 1 (lärtillfället)
Lektionen behandlar ett delmoment (utav fem, läs mer under GENOMFÖRANDE och FÖRARBETE) i ämnet retorik som heter "Dispositio" vilket handlar om att förstå uppbyggnaden i ett tal, en text".

Jon och Sanna finns där och kör en genomgång av vad som ska göras på lektionen samt vad delmomentet "dispositio" innebär.

Steg 2
Deltagarna arbetar tillsammans i en grupp om 4 (efter att vi fått reda på att vi är färre på kursen än vi trodde) så helklassen är 4 st.  Här har vi valt ut en del av den övning (som annars hade tagit 2 timmar att lösa) som Dispositio består av som behandlar "argumentation- för och emot" (tes, fråga, argument, tes och bevis- slutsats).

Uppgiften bygger på att gruppen får ett tema (i detta fallet rörelsen MeToo) detta för att de flesta vet vad det handlar om men vi gör en kort introduktion så att alla ha en uppfattning om det . utifrån det delas de upp i två sidor, 2 mot 2 där den ena gruppen får hitta på samt använda sig av motargument enligt retorikens metod i för- och mot argumentation. den andra gruppen har samma instruktioner fast de ska istället använda sig av argument som talar för (enligt metoden övningen undervisar i).  vi kommer att förklara att det handlar inte om att de måste hålla med om argument de kommer på, exempelvis om den ena gruppen ska tala emot Metoo (men egentligen är för) så har det inget med deras personliga åsikter att göra. det handlar om att vi ska se att de förstår uppgiften i hur de använder argument emot och för.

Steg 3
När grupperna är färdiga ska de diskutera resultatet, vi lärare lyssnar och kommer med inflikningar om vi anser att eleverna inte förstått. vi kommer alltså med feedback. är det så att det inte har gått att lösa uppgiften hjälper vi till med det. så att om de inte lärt av varandra så lär de av oss (proximala utvecklingszonen) (Selander,2017). Vi som lärare tar ett steg tillbaka, låter deltagarna undervisa varandra. men vi finns där och lyssnar och "bedömer". ställer frågor för diskussion för att på så sätt få insikt i att de också enskilt förstått. exempelvis " Josefina, vad säger du om Beatrice resonemang, håller du med?" har Josefina då inte förstått (vilket kommer att visa sig med följdfrågor av oss) så fyller vi i det som inte förståtts.

Paus på 10 min

Avslutning/reflektion
Vi som lärare för en avslutande diskussion tillsammans med deltagarna om hur man kan använda sig av övningarna i arbetslivet, Pedagogik.
Hur skulle exempelvis Frida i klassen  använt sig av övningen i ett Pedagogiskt sammanhang? tycker Tereza att det skulle kunna gå att använda sig av retorikmetoden  även i fler situationer i arbetsliv? politik? (exempelvis).

# data[].attributes.body
det vi korrigerar är att konkretisera lärtillfällets uppgift som ska göras i retorik.
Och skriver in några fler referenser som motiverar våra val av upplägg.

# data[].attributes.body
är ämnet vi kommer att lära ut. vi anser att insikt om sitt personliga uttryck och skaffa verktyg för att nå människor alltid är välbehövt. allt i från människor som är ovana att tala inför grupp/publik och till människor som har vana kan ändå utvecklas med en kurs i retorik. retorik kan användas i alla delar av livet. Arbetsplats, privatliv, skola.
(vi har inte fått svar från övriga i seminarieklassen, eftersom vi inte kunnat skicka ut. 2 har svarat och har ingen erfarenhet sedan tidigare av retorik och anser att behovet finns).
Valbar litteratur:
Hård af Segerstedt, Helen., Klasson, Alger & Tebelius, Ulla. (2007). Vuxenpedagogik: att iscensätta vuxnas lärande (2 uppl.).Lund: Studentlitteratur ab.

Kock, Henrik. (2010). Arbetsplatslärande: att leda och organisera kompetensutveckling. (1.uppl.) Lund: Studentlitteratur ab.

Persson, Mikael. Fem lektioner i retorik. (1. uppl.) Uppsala: Demosthenes.

# data[].attributes.body
Vi söker just nu efter en teori med kollaborativt lärande. Vi upplever kollaborativt lärande som en metod snarare än teori och tror att vi kommer att använda oss av konstruktivistiskt perspektiv där kollaborativt lärande verkar vara centralt dvs. fokus på att människor i en lärandesituation lär tillsammans (Illeris, 2015). Detta för att vi anser att lära tillsammans som diskussioner, lösa uppgifter, är en bra förutsättning för lärandet. Människor ger varandra input vilket är en aspekt som vi anser berikar lärandet.

Konstruktivism bygger på interagerande med varandra (Onlineföreläsning, UR, Pedagogikens giganter, Piaget) (Stensmo, 2007). Vårt mål är att ge eleverna en uppgift i retorik som de ska lösa tillsammans. Eftersom de tillfrågade inte har någon tidigare erfarenhet av retorik kan en anpassning till nya referenser ta plats (assimilation och ackommodation) (Illeris, 2015). Retoriken kommer till användning på flera områden i livet (som pedagog, arbetslivet, ideella föreningar, politik, sälj etc.) Det innebär att ämnet är något som kan förändra deras scheman. Om inte, så åtminstone berikande som assimilation i lärandet.

Retorik ställer också krav på att deltagarna får insikt om sig själva då ämnet handlar om medvetenhet om sitt uttryck. Exempelvis om en text ska framföras via en viss retorikmetod gäller det att vara medveten om sitt tal, kroppsspråk osv. Även medvetenhet om sin inlärningsprocess där ex. metoder i att memorera texter också tillhör retorik. Det är långt ifrån alla människor som är medvetna om sina processer. Det kan i sin tur innebära ackommodation i lärandet där gruppkamrater ger feedback. En persons uppfattning om sig själv kan vara olik från hur gruppen upplever personens uttryck. Ett exempel kan vara att gruppen skapar medvetenhet på exempelvis olika "ticks"� (stressreaktioner) när den deltagande ska framföra en uppgift muntligt inför grupp som personen tidigare inte var medveten om.

# data[].attributes.body
Motivation: lärgruppen, behovet finns av att lära sig retorik, ingen tidigare erfarenhet. Motivationen ligger i att individerna drar nytta av att kunna applicera retorik i pedagogik.
Teori
Teori inom det sociokulturella perspektivet, fast vi väljer att övergå till en teori som fokuserar mer på endast samspel/kollaboreringslärande. samspelsteori för att vi anser att det är passande för ämnet retorik, men också ett effektivt sätt att tillsammans lära av och med varandra.

# data[].attributes.body
"Dispositio"- att förstå uppbyggnaden i ett tal, en text.

Sanna och Jon inleder lektionen med en kort redovisning om vad Dispositio är och vad som ska göras. Där vi ger deltagarna en uppgift som ska lösas, samt delar in deltagarna i två grupper om 4.

# data[].attributes.body
ADDIE modellen är en modell som beskriver en utbildningsprocess. Modellen består av fem delfaser.
Analys, Design, Utveckling, Implementering, Utvärdering

ADDIE - modellen är en modell som är både  systematiskt och kronologiskt uppbyggd. I modellen beskriver man vad som ska göras  för att uppnå maximala utbildningseffekter.

1. Analys:

* Kartläggning om det finns ett utbildningsbehov eller inte.

Vi har frågat studenterna i vår seminariegrupp om det finns ett intresse inom retorik.

De flesta av studenterna i vår seminariegrupp ärr intresserad av att lära sig mer om retorik.

Vår seminariegrupp har ingen erfarenhet inom retorik.

2. Design (strategisk nivå):
* Fokus är att skapa en utbildning som är anpassat till själva utbildningsbehovet.

Huvudsyfte för utbildningsbehovet är att studenterna ska lära sig att ta fram en presentation av ett tema inom kinesisk "vett och etikett" genom retoriska metoder.

3. Utveckling (operativ nivå):

* Efterhand som alla frågor har behandlats (ovan), samt att det finns en strukturerad plan, sker gallringen av allt insamlingsmaterial.

Vi kommer att välja ut vilka uppförande koder som är intressanta för "vett och etikett" inom kinesisk tradition och kultur.

4. Implementering:

* Genomförande av utbildningen enligt planeringen.

* Utbyte av idéer och tankar sker genom praktiskt utförande

Målet är att studenterna ska samarbeta, utbyta idéer och tankar, ge stöd och hjälpa varandra för att lösa uppgiften av materialet.

Muntlig presentation av materialet sker i ett klassrum på Linnéuniversitetet.

Utvärdering:

* En sammanställning av utbildningen utifrån de mål som har satts upp.

Reflektioner på genomförande av aktiviteten.
Referens:
P, Nilsson.  A, Wallo. D, Rönnqvist & B, Davidsson. (2011). Human resource development- att utveckla medarbetare och organisationer. Lund: Studentlitteratur ab.

# data[].attributes.body
(Teoretiker Vygotskij, interagerat lärande/samspel

Begrepp: Proximala utvecklingszonen)

Utbildningsplanen (baserat på Addie-modellen)

Förarbete (analys och design)

Genom undersökning (frågat deltagande på kursen i Pedagogik I hos Linnéuniversitetet i Växjö) har vi fåt ett underlag för att det finns ett behov av kunskapsutveckling av ämnet retorik. Retorik var ett av de viktigaste undervisningsämnena för redan 2000 år sedan och vi har på grund av det på kursen också sett retorikbegreppet upprepas kontinuerligt i idétraditionerna som sträcker sig bakåt (Persson, 1994. Stensmo, 2007). Samtliga elever saknar grundläggande kunskaper i retorik och därför lägger vi undervisningen på en grundläggande nivå. Vi använder oss övningar baserade på Mikael Perssons ( jurist och universitetsadjunkt vid Uppsala universitet i retorik) bok Fem lektioner i retorik (1994).

(syfte) Retorik är aktuellt för pedagogikstuderande där retorik handlar om ett medvetande om sitt verktyg, skrift, tal, uttryck och förmåga att sortera i information som ska lyftas fram samt hur (beståndsdelar i information, text) lyfts fram. Vi har även här varit väl medvetna om att vi vill att deltagarna på kursen ska lära interagerat med varandra, i samspel. utifrån det har vi valt Vygotskijs teori om den proximala utvecklingszonen dvs. att vi lär tillsammans fån bl.a. studenter (de som vet lite mer om ett ämne) och genom lärare som undervisar alternativt kompletterar det studenten än inte kan/ har svårigheter med (Selander,2017).

Betyg kommer att vara godkänt eller underkänt. Deltagande bedöms utifrån sin närvaro, hur aktiva de är. Sanna och Jon bedömer eleverna i klassrummet. i hur de deltar och att de har förstått.
Detta för att vi tror på att vi lär tillsammans med andra aktivt och för att vi som lärare också ser om deltagarna har förstått genom frågor till de och i hur de resonerar, samt att deltagarnas svar ger andra elever som kanske inte förstått klarhet. detta enligt proximala utvecklingszonen (H. Hård af Segerstad, A. Klasson & U. Tebelius, 2007).
I övrigt om gruppindelning: (Tillägg efter 4/1)
Genom att vara i en liten grupp blir det lättare att interagera med varandra, fler bli hörda och vi som lärare får lättare översikt i deras resonemang och om de har förstått enskilt. än om det skulle varit en helklass. det blir enklare för eleverna att lära av varandra om det också finns tid för var och en att ta in varandra, vilket är svårt i större klasser. vi anser att den proximala utvecklingszonen blir optimal i mindre grupper. hade vi varit fler i klassen än vad vi är hade vi också haft roterande grupper där olika elever ger olika dynamik. vilket också är gynnsamt för den proximala utvecklingszonen eftersom varje elev kommer med olika förutsättningar (inte bara i ämnet, men i HUR de har förmåga att lösa uppgifter). (Burman, 2014).

# data[].attributes.body
eleverna arbetar tillsammans med att bygga upp en text i retoriskt syfte. (här har vi valt ut en del av den övning som annars hade tagit ca 2 timmar att göra) och det är "argumentation- för och emot".

# data[].attributes.body
Vi ska välja ut ett begrepp att jobba kring. Efter tips från handledare och eget diskuterande har vi kommit fram till att vi ska använda oss av teoretikern Vygotskij och hans begrepp/teori om proximala (närmaste) utvecklingszonen (P.Nilsson, A.Wallo, D.Rönnqvist & B.Davidson, 2011. Stensmo, 2007. Burman, 2014. Selander, 2017.
H. Hård af Segerstad, A.Klasson & U.Tebelius, 2007.)

Vi väljer vygotskijs proximala utvecklingszon för att vi anser att liksom Vygotskijs teori säger, att det är i samarbete med andra, interagerande (med lärare och studenter) som vi lär oss mer än vad vi hade gjort på egen hand. (Burman, 2014). proximala utvecklingszonen handlar delvis om att utvecklas i ett ämne som kompletteras av kursdeltagande som kan lite mer om ämnet, eller av lärare. så det deltagande inte kan om ämnet lärs ut av någon (lärare och/eller annan kursdeltagare) som har mer kunskap och för den deltagande att i ett senare stadie kunna applicera de nya kunskaperna.

# data[].attributes.body
När grupperna är färdiga ska de uppvisa resultatet för oss lärare (Jon och Sanna tar varsin grupp) och vi kommer med feedback (konstruktivt, och om det behövs korrigering) därefter om det behövs omarbetar eleverna texten (efter att vi lärare påvisat aspekter som behöver förändras) och slutför texten efter feedback. efter att nytt resultat uppvisats (texten) ser Jon och Sanna över det igen med våra grupper och för en diskussion för att se så grupperna har förstått.

# data[].attributes.body
Genomförande (utveckling och implementering)

vad skall läras: fem delmoment i retorik som tillsammans blir en helhet där text bryts ner i delar för analys och där texten ska framföras muntligt efter analys. poängen är att efter 7 veckor har deltagare p kursen fått de fem olika delmomenten i retorik (v1. introduktion v.2 inventio, v.3 dispositio, v.4 elocutio, v.5 memoria, v.6 actio och v.7 utvärdering) till att bli en helhet. där varje delkurs förbereder inför nästa. lektionstillfällena i delmomenten 2-4 i retoriken är upplägget detsamma. de får kort en genomgång av oss, delas in i grupper som roteras (olika gruppkonstellationer), där individernas kunskaper är olika och de därför kan lära av varandra. de har olika förutsättningar för att lösa övningarna och eftersom övningarna behandlar olika delar av retoriken är det också olika förutsättningar för varje gång där en elev som kanske vid ett tidigare tillfälle inte var lika kunnig kanske istället är mer kunnig i en annan övning. därför undervisar de varandra. Sanna och Jon finns där och går in när det behövs och undervisar samt hjälper till där eleverna inte löser uppgiften (ovanstående är proximala utvecklingszonen) (Selander, 2017). Lektionerna kommer alltid att vara i 2 timmar med ett break på 10- 15 min. bord kommer att delas in för 4 personer (2 bord x4 pers) där de sitter mitt emot varandra för att diskutera och lösa uppgifterna. de kommer inte att behöva läsa in sig inför varje lektion (bara första introduktionen för kursen) utan de får en kort introduktion vid varje tillfälle av Sanna och Jon där resterande tid går åt till att tillsammans lära av varandra och genom det lösa uppgifterna. uppläggen är mer av praktiskt art. Att på plats lösa uppgifter och genom det lära sig. fokus ligger på att de tillsammans kompletterar med sina individuella förutsättningar för uppgifterna och att vi som lärare också går in och hjälper till när eleverna inte själva kan lösa uppgifterna.

# data[].attributes.body
Grupperna löses upp och det blir helklass där vi lärare för en dialog tillsammans med deltagarna om hur man kan använda sig av övningen i arbetslivet, Pedagogik.

# data[].attributes.body
v1. introduktion (2 timmar)
dr Sanna och Jon undervisar i "vad är retorik?" samt att eleverna har fått material att läsa på om retorik innan lektionstillfället (enda tillfället där de behöver läsa på innan, där vi har lagt ut en text online i forum får eleverna, Mymoodle). Jon och Sanna går igenom de olika delmomenten som kommer att vara i kursen.

klassen delas in i två grupper (4 st i varje) i klassrummet där de får diskutera i vilka situationer de deltagande skulle kunna ha nytta av retorik. liksom varför retorik är ett relevant ämne (vi vet att det är relevant pga av analysdelen) avslutningsvis redovisar grupperna muntligt vad de kommit fram till. Där Sanna och Jon också kommer med inflikningar om vi tycker att vissa aspekter missats.

v.2 Lektion i första delmomentet Inventio (2 timmar) . "Att hitta, se och skapa argument?" behandlas i lektionen.
Upplägget (som kommer att vara ungefär likadant fram till lektion v.6) är att de sitter i en grupp om fyra, de får en uppgift i retorik, i detta fallet inventio "att hitta, se och skapa argument?". tillsammans går de igenom uppgiften: vad handlar den om, hur läser vi den. när den är färdig (eventuellt med hjälp av oss som lärare eller att eleverna själva har läst den med hjälp av varandra) så redovisas resultatet i en diskussion, där också reflektion är syftet och där Sanna och Jon inflikar ifall vi tycker att det behövs.

v. 3 Dispositio
"Att förstå uppbyggnaden i ett tal, bryta ner en text i delar".
Upplägget: (detsamma som ovanstående exempel) -II-

v.4 Elocutio
"hur blir texten, talet, intressant? Hur får vi människor att bli intresserade av informationen som delges ?"

Upplägget:-II-

v.5 Memorio
"hur kommer man ihåg en text? metoder att använda sig av?"
Upplägget: här får eleverna 1.5 h på sig att individuellt testa att memorera olika texter får olika metoder. Därefter sammansluts de och diskuterar de metoderna och erfarenheterna samt varför resultatet blev som det blev och hur man kan göra för att optimera memorering eller förstå varför metoden inte fungerade. Hur gjorde den ena deltagaren som kom ihåg texten?

v.6 Actio
"hur framför vi en text? rösten? kroppsspråket? hur levandegör vi ett tal?"
Upplägget: detta tillfället är mer upplagt som en workshop där det blir mer fysiskt. kroppsposition, röstplacering. grupperna är återigen om fyra där de tillsammans gör specifika övningar och ger varandra (konstruktiv feedback! som Jon och Sanna går igenom i början av lektionen). Framförallt kommer workshopen att centrera kring hur man hanterar en debatt retoriskt. Genom exemplen som skapas i workshopen av Sanna och Jon ( detta är en uppgift som måste statueras av någon mer kunnig inom ämnet för att det ska kunna läras ut eftersom detta bygger på fysisk position).

Uppföljning/bedömning  (v.7)

frågor som kommer att diskuteras under utvärderingstillfället i grupp om fyra, i klassrum, bord och stolar för 4 mitt emot varandra:
- har kursen tillgodosett det som var syftet? dvs lära sig de olika delmålen i retorik?
- upplevs kursens olika delmål uppfylla utvecklingsbehovet? kommer deltagande att kunna applicera kunskapen i arbetslivet? i olika sammanhang?
- kunde upplägget vara annorlunda?

Efter diskussion nedtecknas detta av grupperna. Så ena gruppen kommer med sina reflektioner och den andra gruppen med sina och för över detta på mymoodle på enkät. Grupp 1 och grupp 2 kallar vi dessa och individerna får vara anonyma.
Inlämningen är specifikt för Sanna och Jon där vi utifrån feedback, kritik diskuterar hur vi lägger upp ev. nästa kurs.