# data[].attributes.body
Mittalaippa aiheuttaa kuristuksen putkessa virtaavalle aineelle. Paine ennen kuristusta nousee ja kuristuksen jälkeen laskee. Mitataan tämä paine-ero, joka on sitä suurempi mitä nopeampi on virtaus. Paine-eron mittaukseen käytetään paine-erolähetintä.

# data[].attributes.body
Putkeen asetetaan virtauseste. Sen seurauksena syntyy pyörteitä (ns. Vortex -pyörteet) vuoronperään esteen vastakkaisilta puolilta. Pyörre aiheuttaa paineenmuutoksen esteen taakse. Mitataan painesykäykset. Mitä suurempi on virtaus sitä nopeammassa tahdissa pyörteitä syntyy.

# data[].attributes.body
Putken ympärille asetetaan magneetit magneettikentän aikaansaamiseksi. Kun neste virtaa magneettikentän läpi, syntyy jännite, joka mitataan elektrodeilla. Jännite on sitä suurempi mitä nopeammin neste virtaa. Nesteen täytyy olla sähköä johtavaa. Jännitteen syntymistä sanotaan sähkömagneettiseksi induktioksi.

# data[].attributes.body
Virtaus ohjataan kulkemaan käyrän mittaputken läpi, joka pistetään värähtelemään. Massavirran vaikutuksesta käyrän värähtely muuttuu siten, että käyrän alkuosan (missä virtaus kulkee poispäin suorasta putkiosasta) ja loppuosan (missä virtaus kulkee takaisin kohti suoraa putkiosuutta) välille syntyy vaihe-ero. Coriolis-voiman vaikutuksesta käyrän alkuosan vaihe värähtelyssä on jäljessä käyrän loppuosan vaihetta. Vaihe-eron suuruus on verrannollinen massavirran suuruuteen; mitä suurempi massavirta on, sitä suurempi on vaihe-ero.

# data[].attributes.body
Pinnankorkeutta mitattaessa voidaan mitata vesipatsaan aiheuttama ns. hydrostaattinen paine. Siksi lähetin asennetaan säiliön alaosaan. Paine on sitä suurempi, mitä korkeammalla on veden pinta (p=ρgh). Palautuu paineen mittaukseen.

# data[].attributes.body
Paineen alaisen säiliön (suljettu säiliö) pinnankorkeus voidaan mitata paine-eromittauksena. Mitataan paine kaasutilasta (yläosa) ja säiliön pohjasta. Ohjataan paineet impulssiputkella paine-erolähettimeen. Ja mittaus palautuu paine-eron mittaukseen.

# data[].attributes.body
Mitataan aika, joka kuluu, kun äänipulssi lähetetään pintaa kohti ja kun se palautuu pinnasta takaisin lähettimeen. Ajan (t) ja äänennopeuden (v) perusteella voidaan laskea äänipulssin kulkema matka (s), sillä v=s/t.

# data[].attributes.body
Pistemäinen säteilylähde lähettää gammasäteet säiliön toiselle puolelle olevalle sauvamaiselle ilmaisimelle. Säiliössä oleva neste absorboi (=imee) ne säteet, jotka osuvat nesteeseen. Ilmaisimelle päässeestä säteilymäärästä lähetin laskee pinnankorkeuden.

# data[].attributes.body
Paine pullistaa mittauskalvoa. Kalvon pinnalle on kiinnitetty liuskat, jotka ovat puolijohdetta. Kun kalvo pullistuu, liuskat venyvät. Liuskojen resistanssiarvot muuttuvat kun ne venyvät.

# data[].attributes.body
Kaksi eri painetta syötetään mittauskalvon eri puolille. Kalvo pullistuu sinne päin, missä paine on pienempi. Kalvon pinnalle kiinnitetyt liuskat venyvät => resistanssi muuttuu (kts. edellinen).

Käytetään esim. mittalaipassa, pinnankorkeuden mittauksessa suljetusta säiliöstä.

# data[].attributes.body
Kun metallilankaa lämmitetään, sen resistanssiarvo kasvaa. Yleisin lankamateriaali on platina (Pt-100 -anturi).

# data[].attributes.body
Kaksi eri materiaalista olevaa metallilankaa on hitsattu toisesta päästä yhteen. Kun hitsauspäätä lämmitetään, toiseen päähän (kylmäpää) syntyy jännite. Tämä on ns. lämpösähköinen ilmiö.