# data[].attributes.body
Kasper fra bjørnestuen bliver kørt til sin daginstitition hver morgen af sin mor. De kører forbi en skov, hvor Kasper har observeret at der ligger en død ræv imellem nogle træer. Han tager kontakt til pædagogen og spørger " Hvad skal der ske med ræven nu, skal den begraves"? Pædagogen svarer noget i stil med, at ræven nok bliver spist af smådyr og maddiker og bliver til jord på et tidspunkt og Kasper stiller sig undrende overfor dette, fordi hans onkel lige er blevet begravet og spørger så igen " Kommer ræven så ikke i himlen"?

Sciene forløb omkring forskellige forrådnelsesprocesser

Eksempel 1:
Mus

Eksempel 2: Frugt og grønt

# data[].attributes.body
1. Observationsfasen:
Kig på, hvad børnene er interesserede i. Følg børnenes spor. Er de fx optaget af vand? Børnene griber tit selv det naturvidenskabelige nu. Eller tag udgangspunkt i noget aktuelt. Det kunne være en død fugl på legepladsen eller dissekering af en giraf i zoo.
Eksempel: Børn og pædagoger finder en mus i skoven. De kigger sammen på den og rører ved den med en pind.

2. Beslutningsfasen:
Tag en beslutning om at gå sciencevejen. Beslutningen kan enten komme fra børnene, fra pædagogerne eller fra politisk niveau, som det fx sker, når det bliver besluttet, at alle dagtilbud i en kommune skal arbejde med science.
Eksempel: Vi vil bruge musen fra skoven til noget og tager den med hjem i stedet for at kigge efter anemoner. Børn og pædagoger beslutter sig for at researche og få viden om mus og forrådnelse.

3. Undersøgelsesfasen:
Pædagogerne har nu gjort sig klogere sammen med børnene. Man undrer sig og danner en hypotese.
Eksempel: Pædagoger og børn beslutter sig for at undersøge, hvad der sker med en død mus. De kan fx lave et forrådnelsesbur af hønsenet, som de lægger musen i og sætter fast i hjørnet af legepladsen. Her kan børnene de næste uger følge med i, hvad der sker med musen.

4. Den narrative fase:
Pædagoger og børn skal tale om deres fund. Pædagogerne lader børnene stille spørgsmål. De voksne må gerne fortælle og formidle viden og egne oplevelser, bare de ikke docerer og leverer tør faglig viden på det forkerte tidspunkt.
Eksempel: Nogle børn vil måske spørge, om musen er en mor- eller en far-mus. Den voksne kan fx snakke om begreberne ’en hun’ og ’en han’. Man kan fx også diskutere, om musen har nogle unger et sted, og hvad der sker med dem – og fx introducere fødekæden.

5. Den æstetiske fase:
Børn og pædagoger bearbejder deres indtryk ved at skabe noget kreativt. Det kan være gennem bevægelse, tegning, maling, video, lyd, en leg, en planche, en historie.
Eksempel: Måske tager børn og pædagoger fotos af musen hen over en måned og samler dem i en lamineret bog om musens død og forrådnelse.

6. Delingsfasen:
Børn og pædagoger fortæller og formidler deres viden og erfaringer fx til forældre eller andre børn i institutionen.
Eksempel: Arbejdet med musen bliver tydeliggjort og formidlet fx på en planche eller ved at vise forældrene billeder på iPad’en.

# data[].attributes.body
Det er efterår og der er faldet meget regn. Hele børnegruppen på Pingvinstuen og stuens to pædagoger er ude i gården. Mængden af regn har skabt op til flere store vandpytter, som børnene hopper i på skift. Viggo og Oscar sidder lidt for sig selv og forestiller sig at vandpytten de sidder ved er et hav som deres små legetøjsskibe skal krydse. Det er dog en lang sejlfærd og derfor skal besætningen om bord have en masse mad med. Viggo fylder sin båd med en masse blade og grene, mens Oscar går i gang med at hælde sand i sin og han når ikke langt, førend hans lille skib begynder at synke og han får fat i pædagogen og spørger ”Hvorfor kan min båd ikke holde sig oppe, når Viggos kan?”

Science-forløb omkring vægt og genstandes evne til at flyde:

Udflugt til Furesøen, hvor pædagogerne har medbragt balloner fyldt med vand, luft, sand og perler og det er så meningen at børnene skal gætte sig til hvilke nogle af ballonerne de tror vejer mest og hvilke der kan flyde, for derefter at be- eller afkræfte deres hypoteser.

# data[].attributes.body
Begrænser legen?
ifht. teorierne fra portfolieopgave1

# data[].attributes.headline
Livsførsel forlængelse af forlæns organisering/1 portfolio opg

# data[].attributes.subject
Livsførsel forlængelse af forlæns organisering/1 portfolio opg

# data[].attributes.body
Børns spørgsmål kan inddeles i forskellige kategorier:

Erkendelsesspørgsmål – Når børn oplever noget, der ikke passer ind i den erfaring de allerede har.

Eksempel: En dreng ser to biler krydse en vej, hvoraf den mindste kom først og herved kommer drengen i en erkendelseskrise, fordi hans erfaringer havde givet ham en viden om at ”størst kommer først”

Erkendelsesspørgsmål er en ”åben” situation. Barnet kan ikke lide at den nye og den gamle erfaring strider mod hinanden. Her skal pædagoger forsøge at nuancere børnenes syn.

Informationsspørgsmål – Denne type spørgsmål opstår af uvidenhed. Det er huller i barnets viden og formåen der skal udfyldes. Spørgsmålene har ofte karakter af hv-spørgsmål.

Kausale spørgsmål/forklaringsspørgsmål – Her kan det tænkes at børnene har en ide om årsag eller virkning, en idé om at fænomener skyldes noget og har en mening eller hensigt.

Eksempler: Hvorfor har træer blade? Hvorfor skinner solen ikke om natten? Hvorfor falder ting?

Begrundelsesspørgsmål – Denne type spørgsmål er udtryk for børns nysgerrighed omkring hele spektret af vaner og regler, som det udsættes for udefra.

Motivationsspørgsmål – Denne gruppe af spørgsmål angår menneskelige handlinger, hensigter og hændelser.

Eksempler: Hvorfor er du gal? Hvorfor er der nogen, der slår ihjel? Hvorfor græder Peter?

Der findes fem principielle forklaringstyper , som vi voksne benytter os af:

Den kausale

Eksempel: Træet er gået ud, fordi det ikke fik vand

Den statiske

Eksempel: Træet skal have 10 liter vand i døgnet, det er det normale

Den finalistiske

Eksempel: Træet suger vand for at vokse

Den psykologiske

Eksempel: Træet bliver tørstigt lige som os

Den logiske

Eksempel: Alle planter skal have vand, og træet er en plante

# data[].attributes.body
den med olie vand sæbe

# data[].attributes.body
måle strøm og hastighed
hvad er lettest

# data[].attributes.body
Eksempler på science-forløb med børn

Eksempel 1.
At måle og veje naturen: Alle børnene finder en pind. Sammen skal de lægge pindene op efter størrelse, hvilken er længst, og hvilken er kortest? Der sammenlignes og diskuteres. Begreber som længere end, kortere end, stor, lille, størst og længst bliver en del af det aktive ordforråd. Alle får en snor på en meter. Hvor meget er en meter? Hvor mange voksenhænder og hvor mange børnehænder går der på en meter. Alle løber rundt i det grønne og måler. Buske, små træer, omkredsen på stammerne, alle leder og snart lyder det "jeg har fundet en meter"
Med spandevægten vejer vi, hvad der er tungest og lettest eller hvad der vejer lige meget. I den ene spand er der f.eks en lille juicebrik. Hvor mange sten, grene, jordklumper osv skal der i spanden før der er ligevægt, er der forskel på om de er store og små. Børnene eksperimenterer og prøver sig frem.

# data[].attributes.body
Smttemodel?

# data[].attributes.body
Forudgående kendskab til mål og stof, støttende med ansvar for rammesættende (inkluderende) forløb, aktiv og undersøgende på lige fod.