# data[].attributes.body
Kraftig storm med mye snø.

# data[].attributes.body
Noe som fører til at vannet flommer ut over landmasser som ellers er tørre. Flom oppstår normalt i forbindelse med og langvarig eller særdeles kraftig nedbör, men kan også oppstå av andre årsaker. For

# data[].attributes.attachment_link.description
Utslippene av klimagasser øker fordi produksjon av varer og tjenester øker, transportbehovet vårt øker og vi bruker stadig mer energi - spesielt fra kilder som kull, olje og gass. Resultatet av klimaendringene er blant annet at verdens befolkning vil oppleve mer ekstremvær som flom, hetebølger og tørke.

# data[].attributes.body
Alternative klimabegrep

En annen klimainndeling går på nærhet til hav, og skiller mellom maritimt klima, kystklima, innlandsklima, kontinentalt klima m.m. En annen igjen går på høyde over havet, og skiller mellom f.eks. lavlands- og høyfjellsklima. Inndelinger som disse følger ikke omforente kriterier.

Begrepet klima kan anvendes over ulike arealskalaer, fra det geografisk bestemte makroklima til det mikroklima som er utformet av jordsmonn, vegetasjon og terrengformasjoner i liten skala og som også påvirkes sterkt av menneskelig aktivitet. I minste skala kan klima være knyttet til det tynne luftlaget som blir sterkt påvirket av den underliggende jordoverflate. Det kan f.eks. bli bakkefrost selv om lufttemperaturen målt i standardhøyde (ca. 2 m) ikke går under frysepunktet; tomater kan f.eks. modnes innved en fjellvegg, ikke i åpent lende.

# data[].attributes.body
Kategorisering av klima

Tropisk klima.

Regnvær i tropene av Dennish C. CC BY NC ND 2.0

En meget nyttet klassifikasjon av klimaet er utformet av W. P. Köppen og bygger på måneds- og årsmidler av temperatur og nedbør. Den omfatter fem hovedkategorier. En videre inndeling, bygd vesentlig på nedbøren og dens fordeling over året, gir til sammen 11 hovedklimatyper.

De fem hovedkategoriene er:

A) tropisk regnklima (20 % av Jordens landområder)

B) tørt klima eller ørken- og steppeklima (26 %)

C) temperert regnklima eller varmtemperert klima (16 %)

D) snø-skog-klima eller kaldtemperert eller borealt klima (21 %)

E) polarklima (17 %).

B-klima er for tørt, E for kaldt til at det kan vokse høystammede trær. A finnes i en sone omkring ekvator (mest på nordsiden). Med økende breddegrad blir det mindre nedbør og en utpreget årlig variasjon med tørketid når vedkommende halvkule har vinter, savanneklima.

B-KLIMA

I de subtropiske høytrykksområdene ved vendesirkelene finnes store områder med B-klima, dels ren ørken, dels steppe med årstidspreget regn og gressvekst. B-klima finnes også på høyere breddegrader, først og fremst i Asia, der fjellkjeder stenger for transport av fuktighet fra havet.

C-KLIMA

C-klima omfatter fruktbare og tett befolkede områder på polarsiden av vendesirklene. På lave breddegrader blir det tørketid om sommeren når høytrykksbeltene ligger lengst fra ekvator (Middelhavsklima). I monsundominerte strøk blir det tørketid om vinteren, mens det i de sentrale deler av vestavindsbeltene, f.eks. Vest-Europa, faller nedbør til alle årstider.

D-KLIMA

D-klima har noen av de samme egenskaper og finnes på samme eller noe høyere bredder enn C, men er preget av større kontinentalitet. Også her faller nedbør til alle årstider, bare mindre områder får utpreget sommermaksimum. Kalde vintrer og årvisst snødekke, men relativt varme somrer er typisk. E-klima deles i tundraklima og glasialklima.

I Norge finner man tundra- og glasialklima på Svalbard og i fjellet. Kysten fra Oslofjorden til Finnmark har C-klima med milde vintrer, mens innlandet har D-klima med årvisst snødekke og med barskog som naturlig vegetasjon

# data[].attributes.headline
Klimaeksperter: Klimaendringer gjør orkanene større og sterkere

# data[].attributes.subject
Klimaeksperter: Klimaendringer gjør orkanene større og sterkere

# data[].attributes.body
Høyere havtemperatur, varmere luft og høyere havnivå har trolig påvirket størrelsen og omfanget av kjempeorkanene i Atlanterhavet.

# data[].attributes.body
Det komer masse vatn og det kan ødelegge hus

# data[].attributes.body
Årsaker til forskjeller i klima

Jordens klima er et resultat av et komplisert samspill mellom en rekke faktorer. Siden Solens stilling på himmelen er avgjørende for den varme som tilføres jordoverflaten og atmosfæren, vil breddegraden være den viktigste klimabestemmende faktor (derav opprinnelsen til ordet klima). En skjematisk inndeling ut fra dette angir tre soner på hver halvkule begrenset av vendesirklene og polarsirklene:

det tropiske klimaet «uten vinter»

det tempererte klimaet

polarklima «uten sommer».

Denne enkle sammenhengen kompliseres av jordoverflatens varierende egenskaper.

HAVETS PÅVIRKNING

Hav har vesentlig større evne til å holde på varme enn land, slik at den daglige temperaturvariasjonen blir liten, og den årlige langt mindre enn over land.

I tillegg kan varme og kalde havstrømmer ha en innflytelse for temperatur og nedbør, slik som f.eks. varme strømmer i Nord-Atlanteren har for Europa og Skandinavia (som har gjennomsnittstemperatur som er 5-10 °C høyere enn for gjennomsnittet ved 60° n.br.).

Kalde havstrømmer, som de langs vestkysten av Amerika og Sør-Afrika, påvirker lokale nedbørsmønstre fordi lavere sjøtemperatur er forbundet med mindre fordamping.

Havet er den viktigste kilden for fuktighet, men fuktigheten faller ut av atmosfæren etter relativ kort tid. Områder som ligger fjernt fra hav har gjerne et tørrere klima (ørken), men nedbørmengden avhenger også av herskende vindretninger og hvor mye fuktighet vindene tar med seg.

Temperaturmotsetningene mellom pol og ekvator og mellom hav og land setter opp et sirkulasjonsmønster (vestavindbeltet, passatvinder og monsuner). Dette mønsteret modifiseres av fjellkjeder og innlandsiser. Temperaturforskjellene gir opphav til soner med sterk vestavind i høyere lag i atmosfæren (jetstrømmer) samt gode forhold til stormdannelse ved høyere breddegrader (baroklinisk ustabile forhold).

Rocky Mountains og Grønlandsplatået har f.eks. stor betydning for klimaet i det nordvestlige Europa, mens den skandinaviske fjellrekken forsterker forskjellen mellom kystklimaet i vest og det mer innlandspregede klimaet i øst. Nedbørklimaet varierer svært mye over selv korte avstander, og er et resultat av samspillet mellom breddegrad, hav, land og fjell og det sirkulasjonsmønsteret som er satt opp.

# data[].attributes.body
Klima, typisk værmønster på et sted, som for eksempel middel-, maksimums- og minimumsverdier og hyppighet.

Ekstremvær hører også innunder klima, men er definert som værsituasjoner med lav hyppighet. For å fange opp mer tilfeldige variasjoner i været fra år til år, bygger beskrivelsen av et steds klima på lengre observasjonsrekker, se klimanormal.

Se også artiklene klimavitenskap (klimatologi), klimaendringerog klimarekorder. For klima forskjellige steder i landet, se oversikten Klima i verdens land.

# data[].attributes.headline
Klimaendringer fører til mer uvær på Kanariøyene

# data[].attributes.subject
Klimaendringer fører til mer uvær på Kanariøyene

# data[].attributes.body
Klimaendringene er et alvorlig problem for Kanariøyene, mener visepresident og miljøsjef på Kanariøyene.Syv av de ti varmeste årene på Gran Canarias historie har inntruffet mellom 1980 og 2010, viser en studie av klimaendringer på Kanariøyene, som ble presentert i går.

# data[].attributes.body
Klima endringer fører til ekstrem vær!!  Av hanhol1!! Og det kan være VELDIG farlig!!

# data[].attributes.body
Smelting, et stoffs overgang fra fast til flytende tilstand. Til dette kreves varme (se smeltevarme), og så lenge smeltingen pågår, holder stoffet seg på en bestemt temperatur, smeltepunktet. F.eks. har en blanding av rent vann og is (snø) alltid 0 °C ved 1 atm trykk. Ved smelting foregår en volumforandring. De fleste stoffer utvider seg under smelting, mens vann tar mindre plass enn is. Jf. frysing.

# data[].attributes.body
For mye rein

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne filmen forsøker å vise hvordan flommen i Kvam var. Den er satt sammen av mange filmklipp fra flere fotografer som var på forskjellige steder i bygda. Filmen strekker seg fra onsdag 22. til fredag 24. mai 2013.

# data[].attributes.body
Storm ødelegger mange bygninger og til og med byer.
Folk mister plasser og bo,noen dør og planter og dyr dør så det ikke er noe mat igjen der stormen har herjet.
Dette skjer kanskje fordi det er klimaendringer.

# data[].attributes.body
FØR NÅ

# data[].attributes.body
Skarp debatt om klimaendringer er fortsatt godt stoff. Steile motsetninger om årsaken til økt global temperatur har preget debatten, men konsekvensene av klimaendringer er i mindre grad diskutert, skriver seniorrådgiver

Vi dokumenterer i denne kronikken klimaendringer i norsk del av Arktis fra de siste 20 til 100 årene. Endringene bør vekke oppmerksomhet, og bidra til å bibeholde og nyansere debatten om årsak, virkning og klimatiltak langs de kalde kyster i nord. For debatt trenger vi! Norsk Polarinstitutt leder det nasjonal

# data[].attributes.body
Varmen stiger og det blir lite nedbør noen plasser. Da kan det bli så tørt at det ikke vokser noe og folk får ikke mat og vann.

# data[].attributes.headline
En tornado er en kraftig roterende luftsøyle som stiger ned fra cumulonimbusskyer bygeskyer eller i sjeldne tilfeller cumulusskyer, og ned til bakken.

# data[].attributes.subject
En tornado er en kraftig roterende luftsøyle som stiger ned fra cumulonimbusskyer bygeskyer eller i sjeldne tilfeller cumulusskyer, og ned til bakken.

# data[].attributes.body
klimaet her på ålgård....

# data[].attributes.headline
torden er lyd lyn er elektrisk støt.Hvis du kommer borti lyn så rister du som en som fikser strøm når de gjør feil

# data[].attributes.subject
torden er lyd lyn er elektrisk støt.Hvis du kommer borti lyn så rister du som en som fikser strøm når de gjør feil

# data[].attributes.body
ddvv

# data[].attributes.body
Lyn er eit stort elektrisk støt som kan foresake store branner og drepe mange mennesker.Det er kult å se på for lyn kan verre i rosa,rødt,lilla og blått. Dersom du er ute i vannet så kan du dø dersom lynet treffe vannet.legg inn kommentarer og still spørsmål men eg svarer ikkje

# data[].attributes.body
Flom, forholdsvis stor vannføring i en elv. I enkelte elver med naturlige eller kunstige markerte bredder, kan det være praktisk å definere flom som en vannføring som går over breddene. Imidlertid kan andre årsaker enn stor vannføring ofte forårsake mer lokale oversvømmelser, for eksempel ved oppstuving på grunn av ismasser i elveløpet, utrasinger som for en tid demmer opp elven, eller høyt tidevann nær utløpet.

# data[].attributes.headline
Du finner invitasjon til denne Padleten i e-post innboksen din!

# data[].attributes.subject
Du finner invitasjon til denne Padleten i e-post innboksen din!

# data[].attributes.body
Skriv svaret ditt i kommentarfeltet under her.

# data[].attributes.body
Skriv en kort setning i kommentarfeltet nedenfor.

# data[].attributes.headline
Finn en klimaendring som du lager din egen infoboks om. 

# data[].attributes.subject
Finn en klimaendring som du lager din egen infoboks om. 

# data[].attributes.body
Skriv om konsekvenser for mennesker og legg ved et bilde.
For å lage en ny infoboks trykker du på rosa + nederst til høyre.

Her er noen nettsider med mye informasjon om klimaendringer:
http://www.fn.no/Tema/Klima-og-miljoe/Klimaendringer
http://miljoagentene.no/
http://www.miljostatus.no/tema/klima/konsekvenser-av-klimaendringer/